מטא-תאוריה

מטא-תאוריה (באנגלית: Metatheory), היא מונח מרכזי בפעילות וביצירה המדעית המורכב מצירוף המילים, מטא ו-תאוריה, המעניקות לו משמעות של מבט-על, או נקודת מבט אנליטית, אודות תאוריות בשלל תחומי המדע השונים. מטא-תאוריה, בוחנת את הנחות היסוד של התאוריה המדעית ואת האופן שבו הן משפיעות על תאוריות ופרקטיקות מחקר שונות על פי השיטה המדעית. ניתן לתאר זאת בשפת המטאפורה באופן הבא: אם תאוריה היא העדשה, מטא-תאוריה היא בגדר בחינת תהליך יצירת העדשה, התהוותה ותפקודה. 

שיוך מדעי
שיוכה והתחום המדעי של מטא-תאוריה נושא את השם, אפיסטמולוגיה מדעית.Ch. Mahmood Anwar, What is Metatheory? An easy explanation with example of Self determination theory, זהו התחום הבוחן את טבעו, מקורו, מהימנותו ותוקפו של הידע המדעי. מנקודת מבט של ההיסטוריה של המדע, סוגיות הנמצאות על סדר היום המדעי, המהוות את עניינה המרכזי של הפילוסופיה של המדע, לעיתים קרובות מאוד הן מוגדרות כמטא-תאורטיות.  

תפקיד

בשדה ובשיח המדעי, תפקידה של מטא-תאוריה הוא, להוות תאוריה הבוחנת באופן אנליטי ורפלקטיבי-ביקורתי, תאוריה אחרת בתחומי מדע שונים, באופן שיטתי ומעמיק. אשר-על-כן, מטא-תאוריה ממוקמת בסדר הגבוה ביותר של הספקטרום התאורטי, ביחס לתאוריות אחרות. פוזיציה זו, מאפשרת למטא-תאוריה לנתח, להשוות ולהעריך גופים מתחרים של רעיונות. כאשר הנחתה הבסיסית היא, כי תאוריות נובעות מתאוריות אחרות, כך שתמיד ישנן הנחות תאורטיות קודמות והתחייבויות מדעיות מאחורי כל ניסוח תאורטי.

דוגמה פונקציונלית אנתרופולוגית-פסיכולוגית להנחה מטא-תאורטית לגבי ההתפתחות האנושית היא, הרעיון שהתפתחותו של אדם מסתיימת בגיל 18, או שההזדקנות היא תוצאה של תהליך המבטא אובדן ודעיכה.Teo, T. (1997). Developmental Psychology and the Relevance of a Critical Metatheoretical Reflection. Human Development, 40(4), 195–210. דוגמה נוספת להתבוננות מטא-תאורטית מעולם המתמטיקה, היא באלגברה והשימוש באלגברה אוניברסלית, החוקרת מבנים אלגבריים במקום לנתח באופן פרטיקולרי מונחים מתורת הקבוצות או המעגלים. בניתוח אלגברי שכזה, ישנו ניסיון להסביר ולהבין את המבנה המשותף של כלל המערכות האלגבריות באמצעות מושגים כגון: מגוונים אלגבריים, הומומורפיזמים וזהויות אלגבריות.Hyland, Martin; Power, John (2007), The Category Theoretic Understanding of Universal Algebra: Lawvere Theories and Monads

תכלית
מטרתה של מסגרת מטא-תאורטית היא להוות בסיס מטא-מדעי, זאת על ידי ארטיקולציה (Articulation), דהיינו שכלול ושיפור דרכיה האפיסטמולוגיות-מתודולוגיות של התאוריה הקיימת והנבחנת, לתאוריה מהימנה ותקפה יותר באופן בו היא מתבוננת במציאות או בהוויה. בכך למעשה, למטא-תאוריה אין קשר ישיר למסגרת האמפירית של המחקר התאורטי, הממד היישומי, אלא לרכיבים האבסטרקטיים השונים המרכיבים את התאוריה הנבחנת. ובכך באה לידי ביטוי תרומתה הניכרת של מטא-תאוריה, היא שותפה להתפתחותו של מטא-מדע הזקוק לידע מדעי מדויק ואובייקטיבי כדי לשפר את יכולתם של המדענים, ולממש את תפקידם של אלו ליצור פרקטיקות מדעיות הולמות.

מסד
התשתית המדעית של מטא-תאוריה, נשענת על ארבעה תחומים מרכזיים בחשיבה המדעית, והמשוייכים דיסיפלינרית בעיקר לפילוסופיה: אפיסטמולוגיה, המהווה את תורת ההכרה, ומתרכזת במהות וגבולות הידיעה. אונטולוגיה, המהווה את תורת היש, ועוסקת בטבע של היש, הקיים והמציאות. אקסיולוגיה, העוסקת בתורת הערך, ועוסקת בהערכת טיבם המוסרי של מעשה, פעולה, רעיון והתנהגות. ומתודולוגיה, העוסקת בשיטה ובדרכי החקירה המדעית. ובכך למעשה המתודולוגיה מחברת ושוזרת בין תורת ההכרה, תורת היש ותורת הערך. זאת ועוד, המתודולוגיה, מתרכזת בכלל העקרונות, שיטות הפעולה, החוקים וההנחות, אשר מחקר מסוים או העיסוק בדיסציפלינה מסוימת מבוסס עליהם ומונחה על-פיהם.

לפיכך בהמשך לכך, גבולות המחקר המטא-תאורטי מעוגנים בהיסטוריה של המדע, העוסק בהתפתחותו של המדע לאורך הזמן, החל מתקופות קדומות של האנושות ועד ימים אלו. בסוציולוגיה של המדע, העוסקת בהתפתחות המדע מתוך נקודת מבט סוציולוגית ביקורתית, ושואפת להבין את המנגנונים החברתיים והפוליטיים האחראים, מכוננים, ושולטים בהבניית הידע המדעי. ובפילוסופיה של המדע, העוסקת ביסודות, ההנחות והמשמעויות הפילוסופיות של התפתחות המדעים.  

המחשה
מטא-תאולוגיה
מטא-פילוסופיה
מטא-פילוסופיה, מהווה את החקירה לעומק אודות מהותה של הפילוסופיה. חקירה זו כוללת את מטרותיה, גבולותיה ושיטותיה של הפילוסופיה. בעוד הפילוסופיה חוקרת את טבעה של התופעה או את אופי ההוויה, ובמיוחד את דרכים בהן הידע מתהווה ומתגבש לעבר האמת. מטא-פילוסופיה בוחנת תהליך רב שלבי וממדי זה, בעזרת שאלות מנחות העוסקות בדיוק וביעילות החקירה הפילוסופית, ובהתפתחות והתהוות הידע . חקירה מטא-פילוסופית אם-כך, חותרת לחשיפת האמת של האמת.
מטא-מדע
מטא-מדע, המכונה גם בשם מטא-מחקר מדעי, חותר להשתמש בשיטות מדעיות שונות במטרה להסביר כיצד המדע מתפקד ומדוע הוא אף לעיתים נכשל. שורשיו של מטא-מדע בפילוסופיה של המדע ובמחקר השיטות המדעיות. על-אף-זאת, הוא נבדל מהראשון בהסתמכותו על ניתוח מתודולוגי כמותני ואיכותני. וגם שונה מהאחרון, בהתמקדותו הרחבה בגורמים הכלליים התורמים לשלל ההיבטים של התהליך המדעי.

מטא-לוגיקה
מטא-לוגיקה מתבוננת בשפות ומערכות צורניות ופורמליות, מנקודת מבט פרשנית. התבוננות זו באה לידי ביטוי בלימוד ברמות ניתוח שונות: בלימוד וניתוח סמנטיקה, דהיינו את מערכת היחסים בין ביטויים ומשמעויות; ואת התחביר, כלומר יחסים בין ביטויים.Hunter, Geoffrey, Metalogic: An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, University of California Press, 1973
מטא-למידה
מטא-למידה, בתהליכי חינוך וחיברות במדעי ההתנהגותMeyer, J. H. F. & Shanahan, M. P. (2004). Developing metalearning capacity in students — Actionable theory and practical lessons learned in first-year economics. Innovations in Education and Teaching International (Special issue: Meta learning in Higher Education), 41 (4) 443–458.Fredrickson, B. L. & Losada, M. (2005). Positive affect and the complex dynamics of human flourishing. American Psychologist, 60 (7) 678–686.Norton, L. & Walters, D. (2005). Encouraging meta-learning through personal development planning: first year students’ perceptions of what makes a really good student[dead link]. PRIME (Pedagogical Research In Maximising Education), in-house journal, Liverpool Hope University, 1 (1) 109–124. ובלמידת מכונה במדעי הטבע והנדסה, שואפת להבין את האינטראקציה שבין מנגנון הלמידה לבין ההקשרים הקונקרטיים שבהם מנגנון זה מיושם ובא לידי ביטוי. הלכה למעשה, תהליך של מטא-למידה כולל שני שלבים מרכזיים: התבוננות בלמידה, והתבוננות בתהליכי היבחנות. עבור שני שלבים אלו, על מודל למידה בסיסי לעדכן את הפרמטרים שלו תוך כדי תהליך הלמידה בהתאם להקשר. בשלב הראשון, ישנו מגוון רחב של משימות למידה, ומטרת המודל היא לחשוף תבניות למידה משותפות בין המשימות השונות, תוך כדי רכישת ידע רחב הניתן ליישום בפתרון של משימות חדשות בהווה ובעתיד. בשלב השני, הביצועים של תהליך הלמידה הבסיסי מוערכים על-ידי מתן משימות שהלומדים לא נתקלו בהן בתהליך הלמידה. מכאן, יעילות שלב זה באה לידי ביטוי בתהליך ההסתגלות של הלומד למשימות חדשות אלה, המבוסס על חניכה בעבר, באמצעות הידע הנלמד ותהליך ההבנה הכללית שלו. לדוגמה, תהליכים של מטא-למידה מסייעים למסגרות שונות העוסקות בלמידת מכונה, ללמוד משימות חדשות ובלתי-נראות. 

מטא-בלשנות
מטא-בלשנות מתייחסת ליכולת להרהר ולנתח את השפה עצמה, ולא רק את דרכי השימוש בה לתקשורת. ובנוסף, ביכולת לתמרן ולדון בשפה בצורה מודעת. זאת ועוד, מטא-בלשנות חותרת להבין את הכללים, המבנים, התפקידים והתפקודים של השפה. לדוגמה, ניתוח משמעותן של מילים. כלומר, להבין כי למילים יכולות להיות מספר משמעויות, ובחירת המשמעות הנכונה היא בהתבסס על ההקשר.

מטא-פסיכולוגיה
מטא-פסיכולוגיה מהווה את זווית ההתבוננות של כל תאוריה פסיכולוגית, ומתייחסת למבנה התאוריה עצמה ולא לרכיבים התיאוריים שלה. דהיינו, אם הפסיכולוגיה חוקרת את התהליכים הנפשיים, המטא-פסיכולוגיה עוסקת בכלים המחקריים ובדרכי ההתבוננות של הפסיכולוגיה. לדוגמה, מחקר פסיכולוגי העוסק בשאלות פסיכולוגיות פילוסופיות בקשר שבין הגוף והנפש, ומתמקד במנגנונים נפשיים והשפעתם על תהליכים ביוכימיים, כגון: הגנה, אבל ודיכאון, שואף להבין ולהסביר אינטראקציה זו בכלים אפיסטימולוגיים-מתודולוגיים.Sembera, Richard (2017). Metapsychology for Contemporary Psychoanalysis: Mind, World, and Self. Taylor & Francis.  

בהמשך לכך, לצורך המחשה בהקשר הפסיכואנליטי, זיגמונד פרויד מתאר את המטא-פסיכולוגיה כמבנה-על ספקולטיבי של הפסיכואנליזה, כזה המתייחס אל נקודות המבט הדינמיות, הטופוגרפיות והכלכליות.Freud, Sigmund. Massenpsychologie und Ich-Analyse. p. 99Freud, Sigmund. Group Psychology and the Analysis of the Ego דוגמה נוספת לכך לקוחה מפסיכולוגיית העצמי, אשר נקודת מבטה מתמקדת בגורם המרכזי המנבא בריאות או פתולוגיה נפשית. נקודת מבט זו, משקפת את המעבר המתודולוגי שהפסיכואנליזה ביצעה בשליש האחרון של המאה ה-20, מהתמקדות במבנה הנפש המבוסס על דחפים מולדים של האדם להתמקדות בסביבה והשפעותיה על התפתחות הנפש. ככלל, הנחת היסוד במסגרת דיון זה היא, כי עיסוק מדעי מטא-תאורטי זה בפסיכולוגיה, אינו ניסויי. זאת ועוד, המטא-פסיכולוגיה בהתייחסותה לסובייקטיביות, התנהגות ומבנה הנפש, נוטה להתבונן בעמדת הפסיכולוגיזם בביקורתיות רבה. בכך המטא-פסיכולוגיה, חותרת להבין דרך תחומי מדע שונים כמו הביולוגיה, האנתרופולוגיה והרפואה את מופעי הנפש בצורה נהירה, לוגית ומדויקת יותר.
מטא-אנתרופולוגיה
מטא-אנתרופולוגיה, מהווה את החקירה של הבסיס הלוגי של תרבויות, וחותרת להבין את ההנחות הפרימיטיביות והפרימורדיאליות באשר לטבעו של העולם ושל האדם המעורב בכל אחת ממערכת תרבותית נתונה.

מטא-מתמטיקה
מטא-מתמטיקה הוא תחום המחקר העוסק במבנה ובמאפיינים הצורניים של מתמטיקה, ומערכות פורמליות דומות בעלות הגיון מתמטי.Stephen Cole Kleene, 1952. Introduction to Metamathematics. North Holland. Aimed at mathematicians.
מטא-מדעי המחשב

מטא-סטטיסטיקה
מטא-הנדסה
מטא-כימיה
מטא-כימיה מתייחסת בעיקר למסגרת פילוסופית טרנספורמטיבית, ומגדירה מחדש את הקשר בין מטפיזיקה למדעי הכימיה. תפקידה המרכזי מתמקד בגישור בין מושגים מופשטים של 'מהות' לבין המציאות המעשית והדינמית של עבודת הכימאית במעבדה. ובכך למעשה, המטא-כימיה משכילה ליצור מבט-על אודות המתרחש בעולם הפיזי. בעוד שהמטפיזיקה שואלת, מהי מהות ההוויה? המטא-כימיה שואלת, כיצד טרנספורמציות כימיות מגדירות מחדש את מה שאנו רואים כאמיתי? באופן מסורתי, המטפיזיקה התייחסה לחומרים כנושאים סטטיים של תכונות. המטא-כימיה משכללת התבוננות זאת להבנה דינאמית והיסטורית, אשר בה חומרים כימיים מוגדרים לפי מה שכימאית יכולה לעשות עמם. לדוגמה, סינתזה, ריאקציה או פירוק. ובכך, המטא-כימיה מגדירה את הרפלקציה אודות החומר בזיקה לקונקרטי, למה שנצפה וניתן לשינוי או לא. ולא בזיקה למטא-פיזי, דהיינו לתובנות הבלתי נצפות של החומרים. אשר על כן בהמשך לכך, המטא-כימיה עורכת חקירה אפיסטמולוגית. כלומר, היא חוקרת את המתודולוגיה וההנחות הבסיסיות של הכימיה, כגון טבעו של הקשר הכימי, הסטטוס האונטולוגי של היסודות, ותוקף הטבלה המחזורית כמערכת סיווג.Eric R. Scerri (2005), Some Aspects of the Metaphysics of Chemistry and the Nature of the Elements, Metaphysics of Chemistry and the Nature of the Elements, Pp 127-145.

מטא-ביולוגיה
מטא-ביולוגיה מהווה מערכת של ידע או אמונה, הבנויה סביב עקרונות ביולוגיים. הלכה למעשה, מטא-ביולוגיה היא תחום מקביל לביולוגיה, העוסק באבולוציה אקראית של תוכנות מלאכותיות ולא רק של תוכנות טבעיות, כדוגמת ה – DNA. בתהליך זה ישנה יצירתיות ברמת המיקרו, דהיינו הרמה המטא-תאית, ולא רק באבולוציה הדרוויניסטית המתבוננת בצורות חיים שונות ברמת המאקרו.
מטא-כלכלה
מטא-כלכלה מתבוננת על המיקרו-כלכלה המסורתית, זו העוסקת באינטראקציה של התנהגות כלכלית זעירה, קבלת החלטות והתנהגות השוק, תוך כדי הכנסת אתיקה באופן מפורש למנגנון האנליטי של הכלכלה. זאת, תוך כדי התחשבות במפורש, בממד המוסרי המיוצג על ידי רעיונות כגון: מחויבות, נורמות, ערכים ומצפון האדם.
מטא-גאוגרפיה
מטא-גאוגרפיה חוקרת את המסגרות המרחביות הבלתי נבדקות והמובנות מאליהן, אשר באמצעותן אנשים וחברות מארגנים את הידע שלהם על העולם. בניגוד לגאוגרפיה המסורתית, המתמקדת במיקומים ותכונות פיזיות, מטא-גאוגרפיה בוחנת כיצד הטיות תרבותיות, אידאולוגיות והיסטוריות מעצבות את המפות המנטליות והשקפות העולם שלנו. לדוגמה בהקשר של עוצמה ואידאולוגיה, מושגים אלו לעיתים קרובות גדושים בכוח פוליטי וקשורים לדומיננטיות היסטורית. למשל, הדיכוטומיה המסורתית של מזרח מול מערב הייתה חיונית לזהות של אירופה המודרנית כציוויליזציה.

מטא-סוציולוגיה
לצורך בחינה ורפלקציה של תאוריות שונות בסוציולוגיה, המטא-סוציולוגיה מתבוננת ומתייחסת לשני מוקדים תאורטיים מרכזיים, הוליזם מתודולוגי ואינדיבידואליזם מתודולוגי, אשר דרכם היא יוצרת נקודת מבט אנליטית סוציולוגית. כמו-כן, ישנו מוקד תאורטי שלישי העוסק ביחסיות מתודולוגית. 

רמת הניתוח המרכזית של ההוליזם המתודולוגי היא בחינה של שלמות חברתית, לדוגמה: מבנים חברתיים-פוליטיים-כלכליים, כגון: קפיטליזם ודמוקרטיה; מוסדות חברתיים-תרבותיים-דתיים, כגון: כנסיות ובתי-ספר. ההוליזם המתודולוגי כולל תאוריות בקנה מידה גדול, ברמת המאקרו, כמו: הפונקציונליזם המבני, תאוריית הקונפליקט ותאוריות נאו-מרקסיסטיות. 

רמת הניתוח של אינדיבידואליזם מתודולוגי היא בחינת תופעות המשפיעות על ההתנהגות החברתית ברמת הפרט, לדוגמה: תפקודו של המוח, העצמי, פעולות חברתיות – אינטראקציות, פעולות רציונליות. האינדיבידואליזם המתודולוגי כולל תאוריות ברמת המיקרו, כמו: אינטראקציוניזם סימבולי, אתנומתודולוגיה, תורת החליפין ותאוריית הבחירה הרציונלית.Steven Lukes (1968), "Methodological Individualism Reconsidered", British Journal of Sociology 19, pp. 119–29. 

המוקד התאורטי הנוסף, העוסק ביחסיות מתודולוגית, מתבונן במערכות היחסים שבין שלמים חברתיים לבין פרטים חברתיים. מוקד זה, כולל קאדר של תאוריות אשר התפתחו בעיקר בשנות השמונים של המאה הקודמת כדי לגשר בין רמות הניתוח השונות: מיקרו ומאקרו.
מטא-חוק
מטא-חוק, הוא רעיון מופשט השואב השראה מהציווי הקטגורי של עמנואל קאנט, ומתייחס לכלל הכללים המשפטיים המסדירים מערכות יחסים בין קבוצות אנושיות ולא אנושיות שונות ביקום, על-אף ההבדלים ביניהן. ובכך למעשה, מטא-חוק שואף למערכות אניברסליות של כללים ומשפטים המגלמות בתוכן נורמות אשר נובעות מקודים התנהגותיים פרטיקולאריים ומשקפות פלורליזם תרבותי, חברתי ומשפטי.Andrew G. Haley, Space law and Metalaw – A Synoptic View, Harvard Law Record 23 (November 8, 1956)

מטא-פוליטיקה
מטא-פוליטיקה היא תבנית התנהגות תרבותית של שיחות, אודות הפוליטיקה. דהיינו, דיאלוג פוליטי על הפוליטיקה עצמה. בשיח שכזה, המטא-פוליטיקה לובשת צורות שונות של חקירה, ומנכסת לעצמה דרך נוספת לעבר השיח של הפוליטיקה והפוליטי. המטא-פוליטיקה, נוטלת תפקיד מודע לעצמו של תיווך בשפה האנליטית, הסינתטית והנורמטיבית של החקירה הפוליטית ושל הפוליטיקה עצמה. ובפשטות, זהו דיאלוג רפלקטיבי על האופן שבו הפוליטיקה מתבוננת בעצמה.Casadio, M. C. (2014). The New Right and Metapolitics in France and Italy. Journal for the Study of Radicalism, 8(1), 45–86

מטא-תאוריה יחסים בינלאומיים
בתאוריה של היחסים הבינלאומיים, באה לידי ביטוי מסגרת דיון מטא-תאורטית בתקופות של 'ויכוחים פרדיגמטיים'. שימוש במטא-תאוריה ביחסים בינלאומיים, בשפה של הפילוסופיה של המדע, מוגדרת בדרך כלל כיצירה של תאוריה על תאוריה תוך כדי בחינת האונטולוגיה, האפיסטמולוגיה והמתודולוגיה של התאוריה הנתונה. לדוגמה: ניתוח השואף להסביר ולהבין את מדיניות החוץ האמריקאית בתקופה היסטורית מסוימת, סביב סוגיות שונות המתייחסות לביטחון בינלאומי, כלכלה וסביבה והשנויות במחלוקת. זאת, תוך כדי התייחסות תאורטית ל'ויכוח פרדיגמטי', הממחיש ביקורת על תאוריות שונות כמו: קונסטרוקטיביזם ופוסטמודרניזם לעומת תאוריות פוזיטיביסטיות מסורתיות, כגון הנאו-ריאליזם.
מטא-היסטוריה
תפקידה של המטא-היסטוריה הוא, לבקר את מעמדה של ההיסטוריה כאוסף של עובדות קוהרנטיות אשר בוראות אמת צרופה שאינה שנויה במחלוקת. דהיינו, תכילתה של פעילות מטא-היסטורית היא לבסס את מעמדו של הנרטיב כחומר גלם של כל תלכיד היסטורי. ואף לזהות את המידה שבה כל אבחנה בין היסטוריה, תאוריה ואידאולוגיה על בסיס השערות מדעיות של מדע ההיסטוריה, מזויפת. לפיכך, תהליך מטא-היסטורי מאוד קשוב להיסטוריוגרפיה של אותה תקופה.

מטא-ספרות

מטא-ארכאולוגיה
מטא-ארכאולוגיה בוחנת באופן ביקורתי את היסודות הפילוסופיים, הסוגיות המתודולוגיות וההשלכות הרחבות יותר של הארכאולוגיה. מטא-ארכאולוגיה מתעמקת בשאלות העוסקות במהי ארכאולוגיה? כיצד היא פועלת? ומה משמעותה להבנת העבר וההווה? בעיקרו של דבר, זוהי ארכאולוגיה על הארכאולוגיה עצמה. דוגמה להמחשה לכך, כאשר מטא-ארכאולוגיה מנסה להבין בתהליך המדעי את השיקולים האפיסטמולוגיים, מטא-ארכאולוגיה חוקרת כיצד ארכאולוגים רוכשים ומאמתים ידע על העבר, כולל את תפקידן של הפרשנות והתאוריה בעיצוב ההבנה הארכאולוגית.
מטא-מטאפיזיקה
ניתוח מטא-תאורטי במטאפיזיקה, עוסק בביקורת אודות התאוריות המטאפיזיות ולא את המציאות שהן חוקרות. ניתוח שכזה מתמקד במתודולוגיה, ההצדקה המדעית וגבולות המחקר המטאפיזי. בהתאם לכך, מטא-תאוריה מגדירה על פי אמות מידה מדעיות, מהי חקירה מטפיזית לגיטימית והאם מחקר שכזה מבטיח עקביות במושגים מרכזיים בתחום, כגון: קיום, מבנה או אמת. בהתבוננות שכזו, מטא-תאוריה מעניקה מסגרת קונצפטואלית המהווה את המשמעות הנבראת בין המושגים השונים. ובכך, היא תורמת למסגרת הדיון ברמות הניתוח השונות שלו. לדוגמה, בניתוח פרשני מטאפיזי, ניתן לשאול את השאלה, כיצד לפרש מהות או זהות? מושגים המהווים את אבן הראשה של כל דיון מטפיזי.David Chalmers, David Manley, and Ryan Wasserman (eds.), Metametaphysics: New Essays on the Foundations of Ontology, Oxford UP, 2009, 529pp.

תפקידה של הבחינה והאנליזה המטא-תאורטית ביישום של כלים ממדעי ההתנהגות
האקלים ההתנהגותי והשפעותיו על היווצרות תאוריות
תאוריות מדעיות לא מתפתחות בואקום, בחלל ריק, אלא בקהילה המדעית, ובסוציאליזציה מדעית. זהו תהליך רב-שלבי וגדוש הכולל היבטים אנתרופולוגיים, סוציולוגיים, פסיכולוגיים, כלכליים ופוליטיים. בתהליך זה היוצר השפעות הדדיות, דו-כיווניות, התאוריות הן מעוצבות ומעצבות את התרבות האנושית (אנתרופולוגיה), מוסדות חברתיים (סוציולוגיה), תהליכים קוגניטיביים (פסיכולוגיה), הקצאת משאבים (כלכלה) ודינמיקות של כוח (פוליטיקה). שלל ממדים אלו משפיעים על האופן שבו תאוריות נוצרות, מתקבלות ומיושמות כדי להנחות את ההתקדמות והשינוי המדעי. 

כאמור, מטא-תאוריה עוסקת בניתוח שיטתי ולעומק את היסודות הפילוסופיים, המושגיים והמתודולוגיים של התאוריה. ובכך, מטא-תאוריה משמשת כתאוריה של התאוריה הנחקרת להנחות את המשך המחקר, להעריך את הפרדיגמה, את תכנית המחקר ואף לעצב את הפרקטיקה המדעית. יחד היבטים מטא-תאורטיים אלה, מסייעים בכך שהם מכוונים ומאפשרים לקבוע כיצד תאוריה מדעית נבנתה, נבחנת ומיושמת, ומשמשים כגשר בין פילוסופיה לשיטות מחקר מעשיות.
אנתרופולוגיה חברתית ותרבותית 
ההיבט האנתרופולוגי של מטא-תאוריה, מנתח את ההנחות התרבותיות ואת ההטיות הממוקדות באדם המדען במסגרות מדעיות, וכיצד אלו משפיעות על התפתחות התאוריה. בהקשר זה, מטא-תאוריה בוחנת את התרבות המדעית, כיצד נורמות חברתיות מעצבות את ייצור הידע, קודים התנהגותיים, קוגניציה תרבותית, טקסים בקהילה המדעית, ערכים דתיים, הבניה תרבותית וכדומה.
סוציולוגיה
ההיבט הסוציולוגי של מטא-תאוריה, דן באקלים החברתי שבו מתפתחת התאוריה ובוחן בהקשר זה את המבנה החברתי של המדע, דינמיקות כוח אקדמיות, מגדר ומוביליות של חוקרים במדע, תחרות ויריבות בין קבוצות מחקר, קוגניציה חברתית והבניה חברתית. אחת השאלות המרכזיות בסוציולוגיה של המדע היא, כיצד מוסדות כמו הקהילה המדעית מאשרים ודוחים ידע ועל פי איזה אמות מידה?
פסיכולוגיה
ההיבט הפסיכולוגי של מטא-תאוריה מתמקד בהיבטים הקוגניטיביים, הרגשיים וההתנהגותיים של החוקרים. זה כולל לדוגמה, את האופן שבו נקודות מבט אישיות, אמונות והטיות אישיות משפיעות על התפתחותן של תאוריות ומודלים תאורטיים. שאלה מרכזית בהקשר זה היא, מהו התפקיד של סקרנות, ספקנות ומוטיבציה על התפתחות התאוריה?
כלכלה
ההיבט הכלכלי של מטא-תאוריה שואף להעריך את השפעת המימון, הקצאת המשאבים, צמיחה כלכלית, תמריצים, בריחת מוחות, מונופול על הידע, המשק וכוחות השוק על היווצרותה של כל תאוריה. אחת השאלות המרכזיות בהקשר זה היא, כיצד אופי השוק המקומי והעולמי משפיעים על סדרי עדיפויות מחקריים, ומהן ההשלכות של אינטראקציות אלו על הפצת תאוריות מדעיות?
מדעי המדינה
ההיבט הפוליטי של מטא-תאוריה חוקר את השפעת האידיאולוגיה, המדיניות הציבורית ומבנה הכוח על כיוון התפתחות התאוריה ויישום המחקר המדעי. היבט זה מתמקד בשאלות כגון, מהם הגורמים הפוליטיים הקובעים את גבולות המדע? ומהו תפקידם של התרבות הפוליטית הבניה פוליטית ופוליטיזציה על מוסדות מדעיים? 
הדגמה
כדי להבין לדוגמה כיצד המטא-תאוריה בוחנת תאוריות בעזרת היבטים אלו, ניתן להמחיש זאת על הביולוגיה עם דגש על תורת האבולוציה, ובכלכלה עם דגש על תאוריית הבחירה הרציונלית.
כאשר הניתוח המטא-תאורטי הוא מההיבט האנתרופולוגי, ניתן להבחין כיצד התרבות האנושית משוקעת בתאוריות הללו. בביולוגיה, המושגים האבולוציוניים של דרווין שיקפו את הערכים התחרותיים וההתרחבותיים של בריטניה הוויקטוריאנית. ובכלכלה, אנתרופולוגים מבקרים את הבחירה הרציונלית בכך שהם מראים שרבות מהחברות פועלות על הדדיות ומתן מתנות במקום רווח אישי. 
כאשר הניתוח המטא-תאורטי הוא מההיבט הפסיכולוגי, ממד זה מתמקד בתהליכים הקוגניטיביים והמניעים של האנשים היוצרים או המיישמים את התאוריה. בביולוגיה, מדענים חוקרים כיצד מנגנונים מנטליים עתיקים כמו פחד או שבטיות מתוכנתים במוח האנושי כדי להסביר התנהגות מודרנית. בכלכלה, תת התחום של כלכלה התנהגותית משתמש בתובנות פסיכולוגיות כדי להפריך את מיתוס השחקן הרציונלי, ומוכיח שהחלטות פיננסיות אנושיות לעיתים קרובות מונעות על ידי הטיות רגשיות כמו הימנעות מהפסד ולא על ידי לוגיקה טהורה. הדוגמאות הללו, ממחישות כי הכינוי 'אמת מדעית' הוא לעיתים קרובות השתקפות של העדשה התרבותית דרכה אנו רואים את התנהגות האדם והטבע.

 ראו גם 
סוציולוגיה של הידע המדעי
סוציולוגיה של הידע
קרל פופר
תומאס קון
קרל המפל
עמנואל אדלר
תאוריה מדעית
פרדיגמה
סיבתיות
אינדוקציה
דדוקציה
בינה מלאכותית
מטא-מתמטיקה
מטאנרטיב
הארכאולוגיה של הידע

 לקריאה נוספת 
 Roy Bhaskar, Sean Esbjörn-Hargens, Nicholas Hedlund, Mervyn Hartwig, Edited, Metatheory for the Twenty-First Century Critical Realism and Integral Theory in Dialogue, 2016.
 Fred Chernoff, Theory and Metatheory in International Relations: Concepts and Contending Accounts, 2007.

קישורים חיצוניים

 קרל המפל, פילוסופיה של מדע הטבע, תל אביב: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1979. (הגרסה האנגלית יצאה לאור ב-1966).
 אריה וורם, רציונליות וקדמה במדע, תל אביב: סדרת "אוניברסיטה משודרת", 2005.
 אור דגן, קאמי ופופר: על האבסורד במדע, הוצאת רסלינג, 2013.
 תומאס קון, המבנה של מהפכות מדעיות, 1977. (הגרסה האנגלית יצאה לאור ב-1962).
 בועז מילר, "תומאס קון והרציונליות של המדע". גליליאו, גיליון 88 (דצמבר 2005), עמ' 34–41.


הערות שוליים

*
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:מונחים בפילוסופיה
קטגוריה:השיטה המדעית
קטגוריה:מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:פילוסופיה של המדע
קטגוריה:סוציולוגיה של המדע
קטגוריה:היסטוריה של המדע
קטגוריה:לוגיקה