זבולון פינטו

זבולון יצחק זוסמנוביץ' פינֶטו (ברוסית: Звулун Зусманович Пинето; בכתיב ארכאי: זבולון פינעטאָ; ~1852–1879) היה כלכלן, מהנדס, פיזיקאי, כימאי ומתמטיקאי יהודי ברוסיה הצארית. התמנה למשרת המפקח על הבנק המלכותי האימפריאלי והכניס בו סדרים מודרניים, כעבור כשנה נעלם ועקבותיו לא נודעו.

קורות חיים
נולד בציטביאן בשנות ה-50 המוקדמות של המאה ה-19 (כנראה ב-1852), אביו, יואל זוסמן, היה אופה והמשפחה חיה בעוני רב. כבר בילדותו המוקדמת התגלה ככשרוני במיוחד וכבר לפני גיל שלוש ביצע פעולות חיבור שלימד את עצמו. מורהו הראשון הודיע להוריו שאין בכוחו ללמד את בנם וכך התגלגל בילדותו אצל מורים טובים יותר ויותר ונמסר כי בגיל 12 כבר רכש בהירות "כמו מים" בשלושה מסדרי הש"ס, אך את עיקר כוחו גילה בחישובים מהירים של כל מה שקשור למתמטיקה ולגאומטריה. הסוגיות הידועות בש"ס שמצריכות ידע גאומטרי נלמדו על ידו בקלות והוא הציע פתרונות גאוניים לכמה קשיים בסוגיות אלו.

ממוזער|טבלת לוגריתמים מתוך חיבורו Tables Logarithmes Vulgaires|דף=33
הוא פיתח עניין מובהק במתמטיקה ומחוסר ידע בשפות לועזיות כלשהן, הוא ידע לקרוא רק ביידיש ובעברית, למד כל חיבור מתמטי בשפות אלו שהצליח להניח עליו את ידו. זמן מה לאחר חגיגת בר־המצוה שלו החליט לנטוש את לימודי הקודש ולהתמסר למתמטיקה. הוריו וקרוביו נרעשו וניסו להניא אותו, אביו המבוהל גרר אותו לרב המקומי שניסה להסביר לו את משמעות הצעד ושחבל על גאון גדול כמותו, אך גם הוא לא הצליח לשנות את החלטתו של הילד. זמן קצר לאחר מכן, נעלם הילד מציטביאן. הוא עשה את דרכו רגלית לווילנה שעליה שמע כי היא עיר של 'משכילים'.

בווילנה היה לבן חסותו של איש החינוך ד"ר יוסף זייברלינג יורשו של לאון מנדלשטם כאחראי מטעם ממשלת רוסיה על החינוך היהודי. בווילנה פגש את הסופר והמתמטיקאי היהודי צבי רבינוביץ, שחיבר את הספר "המנוחה והתנועה" וספרי מדע נוספים בעברית (לימים ישתפו פעולה, רבינוביץ ידפיס ב-1871 את ספרו "משפטי המגבילים" עם "לוחות הלאגאריטהמען הבריגיים מעשרה ציוני מעשר" - לוחות לוגריתמים שחיבר פינטו) ולאחר שגם הוא התרשם מאד מרמת המתמטיקה הגבוהה שלו והמליץ עליו בפני זייברלינג, לקח אותו האחרון בעצמו לסנקט פטרבורג.

למרות נתוני הפתיחה הגרועים שלו כיהודי, מה גם שלא הכיר את שפת המדינה, הפתיע הצעיר את בוחניו כשפתר בקלות רבה אחדות מהחידות הקשות והמכשילות שהיו נהוגות במבחני הכניסה. הוא התקבל לאוניברסיטה באופן חריג. עם קבלתו לאוניברסיטה למד באופן פרטי את השפה הרוסית וכן צרפתית וגם חיבר בצרפתית חיבור על שיטתו החדשה בלוגריתמים, חיבור שנדפס מאוחר יותר בעברית בידי צבי הירש רבינוביץ בשם "לוחות המגבילים". עבודה אחרת שלו על מערכות גאומטריות שלא הוסברו עד כה, פורסמה על ידי האקדמיה האימפריאלית של סנקט פטרבורג על חשבונה.

ב-1866, בעודו תלמיד באוניברסיטת סנקט פטרבורג זכה לפרסום רב בשל מאמר מתמטי שחיבר ונדפס בפרסום רשמי של האקדמיה למתמטיקה. כן פרסם מאמרים מדעיים בתחומי הפיזיקה והכימיה בכתבי עת צרפתיים ואנגליים. הוא סים את לימודיו בהצטיינות הגבוהה ביותר והוא בן 26 בלבד.

הצלחתו הייתה מהירה, תחילה שכרו את שירותיו בנקים בבירה הרוסית ומוסדות פיננסיים נוספים ובתוך שנה התמנה בידי שר האוצר הרוסי כמבקר הראשי של הבנק המלכותי. פינטו הכניס סדרים חדשים ובנה מחדש את כלל מנגנון הבנק המרכזי. המהלך הקנה לו אויבים רבים, בהם עשרות פקידים שפוטרו מתפקידם עם התייעלות המנגנון, אך הוא זכה לגיבוי של השר והממשלה.

בבוקר אחד בשנת 1879. יצא פינטו מדירתו לבוש במעיל. הוא לא חזר. הועלתה סברה שאי מי מאויביו תפסו אותו והשליכו אותו לנהר. הוא היה בעת היעלמו בן 27.

חיבוריו
 Tables de Logarithmes Vulgaires a dix Decimales. St. Petershourg, 1871.
 Tables nouvelles pour le calcul rapide du taux des intérêts des emprunts de l'Etat, St. Petershourg & Paris, 1872

קישורים חיצוניים

 ; 
 צבי הירש רבינוביץ, ספר המנוחה והתנועה, וילנא, תרכ"ז (1867) מבוא, עמ' XXI–XXII בהערה

הערות שוליים

קטגוריה:בנקאים יהודים רוסים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:כימאים יהודים רוסים
קטגוריה:אישים שנעלמו
קטגוריה:יהודים ליטאים