ישעיהו פולמן

ישעיהו פולמן (14 בינואר 1934 – 3 באוגוסט 2022) היה פרופסור לביולוגיה וחקלאות ב, מנהל המכון לבעלי חיים במכון וולקני למחקר מדעי והמדען הראשי במשרד החקלאות, מחבר הספר "סיפורה של גדר ההפרדה, האמנם הפקרת חיים?". ניצול מחנה ההשמדה אושוויץ.

ראשית חייו

פולמן נולד בשנת 1934, לרחל (רוז'ה) פיטובסקי ולאהרון פולמן בפיוטרקוב שבפולין. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נדד פולמן למחבוא בגטו פיוטרקוב טריבונלסקי ובשנת 1943, בגיל 9, נתפס, נשלח לעבודות כפייה, ובהמשך נשלח על ידי המשטר הנאצי למחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ, שם קועקע על זרועו מספר האסיר B-1367 - את המספר קעקע לימים בנו רון פולמן במדויק על זרועו. בינואר 1945, כשהוא חולה, נשלח אל צעדת מוות.

אביו, אהרון פולמן, נפטר מיד אחרי המלחמה. אחיו, אהרון (רון) פולמן נולד בשנת 1946 וחי בישראל. אח נוסף, שלמה פולמן, נולד בשנת 1938 ונרצח בטרבלינקה. רוב משפחתו של ישעיהו פולמן נרצחה בשואה.

בשנת 1947, בהיותו בן 14, עלה לארץ ישראל בעליית הנוער והשתלב בבית הספר החקלאי בן שמן. לאחר מכן, בהיותו חבר בתנועת הנוער העובד והלומד, עבד ביום ולמד בתיכון ערב, בו הכיר גם את אשתו לעתיד, אהובה פולמן. בשנת 1952 סיים בהצלחה את לימודי התיכון והתגייס לשירות סדיר ביחידת השלישות הראשית של צה"ל ברמת גן. כחייל מילואים השתתף בקרבות בעזה. עם תום המלחמה חתם על מנשר הקורא לממשלה להחזיר את עזה למצרים.

עם שחרורו משרות סדיר החל את לימודי החקלאות בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית. בשנת 1959 סיים את התואר השני, ובשנת 1963 הוענק לו תואר דוקטור בגידול בעלי חיים, צאן ובקר. יצא לפוסט-דוקטורט באנגליה.

פעילות מדעית

בשנת 1959 החל את דרכו המקצועית בתחנה לחקר החקלאות ברחובות (לימים מכון וולקני) והיה לחוקר בכיר. בשנים 1973–1983 שימש כמנהל המחלקה לפיזיולוגיה ותזונה של בקר. בשנת 1985 התמנה לפרופסור מן המניין בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית.

פולמן שימש כמנהל המכון לבעלי חיים וכיו"ר הוועדה הפרופסיונלית, ובשנת 1991 מונה על ידי שר החקלאות, רפאל איתן, למדען הראשי במשרד החקלאות. פרופ' פולמן ידוע כמי ששינה לחלוטין את הקריטריונים לחלוקת תקציבים, כך שמצוינות תהווה קריטריון ראשי. בשנת 1995, עם סיום כהונתו כמדען הראשי, שב לעבוד במכון וולקני עד צאתו לגמלאות בשנת 1999.

משנת 1964 ועד פרישתו לגמלאות, שימש כמרצה בפקולטה לחקלאות ובשנות שבתון ערך מחקרים באוסטרליה, במסצ'וסטס ובקליפורניה.

בשנת 1995 עבד במרכז האו"ם שבווינה ויצא לאפריקה להדריך קהילות המגדלות בעלי חיים, במטרה לשפר את תפוקת המזון.

פולמן היה חבר ועד הפועל, חבר הנהלת המינהל, חבר בוועדת ההשתלמויות המדעיות, חבר בהנהלת חוות המרכז, בוועדה המייעצת לקרן קמ"ח, בצוות הניהול של פרויקט הבנק העולמי ובוועדת המתאר של המינהל. בשנת 1997 מונה לדירקטור מטעם הציבור במועצת המנהלים של חברת "מהדרין".

ב–3 באוגוסט 2022 הלך לעולמו. בן 88 במותו.

במרכז הפקולטה לחקלאות ברחובות הוקמה גינת למידה ודיון על שמו, וכן יוסד על שמו פרס הצטיינות שנתי לשימור אקולוגי.

פרסומיו
פולמן פרסם מעל 100 מאמרים מדעיים. עיקר עיסוקו סבב סביב הקשר בין התזונה, רמת ייצור החלב והפוריות בפרות עתירות תנובה. השיטות שפיתח בעקבות תגליותיו המדעיות זכו להתעניינות ברחבי העולם. כאשר הפך למדען הראשי של משרד החקלאות הרחיב את התמחותו לכל ענפי המשק החקלאי בישראל, ואת סקירתו הרחבה על המשק החקלאי הישראלי ניתן למצוא בין היתר בספר "יובל לישראל" שערך חיים יבין.

בתחילת שנות ה-70 מצאו פולמן וקבוצתו במינהל המחקר החקלאי קשר בין ריכוז ההורמון פרוסטגלנדין בדם הפרה בזמן המחזור שקדם לייחום בו הוזרעה ובין תוצאות ההזרעה. התגלית פורסמה ב-1973 בכתב העת Journal of Reproduction and Fertility. בהתבסס על תוצאות עבודה זו הציע פולמן שיטת ממשק רבייה ברפת החלב האינטנסיבית המבוססת על טיפול משולב בפרוסטגלנדין ובפרוגסטרון המביאה לסינכרון מועד הייחום של הפרה, וזאת במטרה לשפר את הפוריות בעדר החלב. עקרונות שיטה זו פורסמו ב-1990 ב-Journal of Dairy Science, וזכו להתעניינות ברחבי העולם.

במחצית השנייה של שנות ה-70 של המאה העשרים, בעבודתו יחד עם עמנואל אסקרלי מהפקולטה לחקלאות ברחובות, בדקו השניים פרסומים קודמים בספרות המקצועית שגרסו כי מתן קרוטן פוגע בפוריות, והראו כי אין פגיעה בפוריות בעגלות, אך כן קיימת פגיעה בפוריות בעת שניתן מינון גבוה לפרות מבוגרות. מאמרם התפרסם ב-1979 ב-British Journal of Nutrition.

בתחילת שנות ה-80, חקר יחד עם חנן נוימרק ממרכז וולקני ועם ו. קאופמן מגרמניה, את השפעת רמת החלבון במנת הפרות החולבות על פוריותן. הם מצאו כי מתן ריכוז גבוה של חלבון במנה (20%-19%) מביא לירידה במשקל פרות מבוגרות (המלטה רביעית ומעלה) ולירידה בפוריותן, אך בפרות צעירות יותר אין לכך השפעה שלילית על הפוריות. מחקר זה פורסם ב-1981 ב-Journal of Dairy Science,

בתחילת שנות ה-90 מצא כי טיפול בהורמון GnRH מייד עם הופעת הייחום, מביא לעלייה מובהקת בהתעברות פרות המתקשות להתעבר. עבודה זו התפרסמה בכתב העת Animal Reproduction Science ב-1991.

פולמן היה גם פעיל חברתי ופוליטי. בשנת 2004 כתב את הספר "סיפורה של גדר ההפרדה, האמנם הפקרת חיים?" וגם פרסם מאמרי דעה בעיתונות, כשעיקר מאמציו היו נתונים לחתירה לשלום. אף על פי שהיה ציוני בכל רמ"ח אבריו והיה משוכנע שעל עם ישראל לדעת להגן על עצמו, הוא האמין שהשואה שעברה על עם ישראל לא מקנה לו את הזכות לפגוע בזכויות האדם של עם אחר, ובכל מקרה האמין ששליטה על עם אחר אינה בת-קיימא.

חיים אישיים
אף ששורשיו במשפחה דתית מאוד, פולמן היה אתאיסט.

אשתו, ד"ר אהובה (לובה) גורדון, שימשה כרופאת שיניים בעיר רחובות. הם הכירו בשנת 1949. לישעיהו ואהובה שלושה ילדים: מיכל חיותין, רון פולמן ואורנה פולמן, שבעה נכדים ושני נינים.

פולמן התגורר בעיר רחובות משנת 1964, שם הוא גם קבור.

 לקריאה נוספת 
 ישעיהו פולמן, סיפורה של גדר ההפרדה, האמנם הפקרת חיים?, הוצאת כרמל, תשס"ד, 2004.

 קישורים חיצוניים 

 ראיון של ישעיהו פולמן במסגרת פרויקט השואה שיזם סטיבן שפילברג (הסרטון מתחיל לאחר 25 שניות), באתר The Visual History Archive
 המדענים הראשיים של משרד החקלאות עונים למשאל, באתר כנס מדיה
 פרופסור ישעיהו פולמן, לשעבר המדען הראשי במשרד החקלאות, באתר תנועת המושבים בישראל
 האיש ששינה את המדד לחלוקת מענקי מחקר, באתר כנס מדיה
 לזכרם - פרופ' ישעיהו פולמן ז"ל, פרופ' עוזי מועלם, מנהל המחקר החקלאי ביטאון הרפת והחלב, חוברת 110, אוקטובר 2022 (עמ' 92)

 הערות שוליים 

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות, מזון וסביבה
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
קטגוריה:ניצולי השואה: פולין
קטגוריה:ילדים בשואה: פולין
קטגוריה:עולים בעליית הנוער
קטגוריה:ביולוגים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022