סדרי טהרות

סדרי טהרות הוא ספר ליקוטים ממאמרי חז"ל על סדר טהרות שאותם ליקט וערך רבי גרשון חנוך הניך ליינר, האדמו"ר מראדזין. הספר הוא ספרו העיקרי של רבי גרשון חנוך בתורת הנגלה, והודות לו התפרסם המחבר כגאון ובקי.

הספר המורכב משלושה מדורים – ליקוט ממאמרי חז"ל, פירוש קצר בדומה לפירוש רש"י לתלמוד, ופירוש ארוך יותר במתכונת דומה לתוספות. הספר סודר במתכונת זהה לצורת הדף ובמבנה של התלמוד, בשל כך ובשל סיבות נוספות תקפו אותו רבני וילנה סמוך להופעתו בדפוס.

הספר
בשנת ה'תרל"ג החל רבי גרשון חנוך להוציא לאור את הספר "סדרי טהרות" אותו כתב כחיקוי של תלמוד בבלי על משניות סדר טהרות, הספר מכיל ליקוט של מאמרי חז"ל מכל הספרות החז"לית אותם ליקט המחבר בבקיאות מרשימה.

במרכז העמוד קבע המחבר את הליקוט, ובשוליים הדפיס פירוש קצר ופירוש ארוך בדומה לפירושי רש"י ותוספות. בצדי העמוד אף הוסיף ציונים ומראי מקומות למקומות אחרים בתלמוד ולהלכות ברמב"ם בדומה לעין משפט נר מצווה ומסורת הש"ס. בהקדמתו כתב המחבר כי שם דגש על ביאור מילים נדירות שמופיעות בסדר טהרות ורובן ביוונית ובלטינית, המחבר השתדל לבאר לפי רש"י.

הכרך הראשון שיצא לאור היה על מסכת כלים, ובפתח הספר כתב המחבר מבוא הכולל שבעה שערים בדיני טומאה וטהרה. כרך זה זכה להסכמות מאת אבי המחבר רבי יעקב ליינר, רבי חיים ברלין, רבי חיים סופר, רבי חיים אלעזר וקס, רבי אברהם אשכנזי, רבי ירמיה לעוו, רבי יוסף שאול נתנזון, רבי יצחק אלחנן ספקטור, רבי ישראל יהושע מקוטנא, רבי  שמעון סופר, רבי צבי הירש אורנשטיין.

בתוכניתו של המחבר היה להדפיס את חיבורו של רבי שלמה סיריליאו על מסכת עדויות בתבנית גמרא, מכתב היד, כדי להראות שיש תקדים לספרו, אך לבסוף לא יצא הדבר אל הפועל (אם כי מדבריו מצוטטים בסדרי טהרות).

הפולמוס
עם צאת הספר לאור, הוא עורר פולמוס נרחב בקרב רבנים בליטא עקב היותו מסודר בצורת דף התלמוד, מה שעלול ליצור רושם של תלמוד חדש. סיבה נוספת ומשמעותית להתנגדות הייתה השיטתיות שבה נראו השגותיו של המחבר על הגהות הגר"א בעיני רבני ליטא (שנמנו על תלמידי תלמידיו או מעריציו של הגר"א), כפגיעה בכבודו.

בב' בניסן ה'תרל"ה, פורסמה בכתב העת הלבנון, "אזהרה" מטעם דייני ווילנא – רבי בצלאל הכהן ראש דייני וילנה יחד עם הדיין רבי יוסף סקוביץ והמגיד מישרים רבי יצחק אליהו לנדא, ובה ביקורת חריפה על הספר. באזהרה נמנו כמה פגמים בחיבור, בהם: חלקם של המאמרים אינם קשורים כלל למשנה עליה הובאו, ניסוחם של המאמרים על ידי המחבר שלא הקפיד לשמור על לשונם של חז"ל, כפילותם של סוגיות רבות לחינם, ברייתות שמקורן מהתוספתא או ממדרשים מאוחרים הובאו בתוך הספר בלי לציין שאין אלו ברייתות שהובאו בגמרא.
בהמשך אותו קיץ, פורסמה אזהרה שנייה, בה נאסרה ההדפסה גם על המדפיסים וכל המסייעים, וכן על המחבר עצמו, ובשנה שאחריה – בשנת תרל"ז, יצא לאור בווילנא קונטרס פולמוסי בשם "דברי מילואים", ובו הודפסו מכתביהם של כמה מגדולי הרבנים בליטא שביקרו את החיבור החדש (בהם רבי יוסף רייזין, ורבי גרשון תנחום ממינסק, וכן רבי יום טוב ליפמן הלפרין שמכתבו נגד הספר אבד ולא התפרסם), ובסופו הודפס מאמר ביקורת חריף המטיל ספק אף בייחוסו של המחבר אותו פירט בראש הספר, בטענה שאינו תואם את העובדות.

כהגנה על הספר כתבו שנים ממקורביו של רגח"ה תגובה שפורסמה בעיתון המגיד בחודש אב תרל"ה. במכתב נטען כי הקנאה היא המדברת מתוך גרונם של המתנגדים אל הספר, והובאו מספר עדויות על ספרים שחוברו בסגנון זה.

בשנים הקרובות יצאו לאור שני ספרים על מנת לדחות את השגות ה'סדרי טהרות' על הגר"א: "ספר הדעת" מאת רבי סנדר פאלייר ממזריטש שיצא לאור בוורשה, וספר "בית יעקב" על מסכת כלים, מאת רבי ברוך ברודא שיצא לאור בירושלים בשנת תרמ"ד, ובהקדמתו תקף המחבר את רגח"ה ואת ספרו במילים קשות ביותר.

בעקבות הביקורת ועל פי עצת רבי יוסף דב הלוי סולובייצ'יק הוחלט להוסיף בחלק השני על מסכת אהלות שהודפס בשנת ה'תרס"ג על ידי בן המחבר, בכותרת כל עמוד כי אין מדובר בתלמוד חדש אלא בליקוט בלבד, על חלק זה קיבל את הסכמתם של רבי יצחק אלחנן ספקטור ורבי ישראל יהושע מקוטנא, המלבי"ם, רבי חיים חזקיהו מדיני, רבי שמשון רפאל הירש, רבי צבי הירש אורנשטיין, רבי עבדאללה סומך, ורבי שלמה בכור חוצין. כתבי היד על שאר המסכתות של סדר טהרות נותרו בכתב יד ואבדו בשנת 1937–1938.

השפעה
"סדרי טהרות" היה הספר הראשון הבולט בסגנון חיבור זה כחיקוי סגנונו של התלמוד, על אף ההתנגדות שעורר בשעתו הסגנון, יצאו בשנים שלאחר מכן חיקויים נוספים כדוגמת הספר "אמונת זרעים" על סדר זרעים.

היחס לספר עצמו לא הושפע לאורך זמן מההתנגדות החריפה בעת פרסומו, ורבנים חשובים בדור שאחריו, כמו רבי מלכיאל צבי טננבוים, רבי חיים עוזר גרודזנסקי, רבי אברהם יצחק הכהן קוק ציטטו אותו בספריהם.

קישורים חיצוניים
.
.
.
.
.

.
.

הערות שוליים

קטגוריה:ספרים המכילים ספרות חז"לית
קטגוריה:חסידות איזביצה