שימוש ישראלי באמצעי מעקב בסכסוך הישראלי-פלסטיני

השימוש הישראלי באמצעי מעקב בסכסוך הישראלי-פלסטיני נעשה כחלק ממדיניות הביטחון והמלחמה בטרור של גופי הביטחון הישראליים בשטחי יהודה ושומרון, מזרח ירושלים ורצועת עזה.

 רקע 
מאז מלחמת ששת הימים שולטת ישראל בשטחי יהודה ושומרון. באזורים אלו הוקם ממשל צבאי, ולאחר הסכמי אוסלו הוקמה הרשות הפלסטינית שהוסמכה לשלוט על שטחי A (שלטון מלא) ו-B (שלטון מוניציפלי), כשהממשל הצבאי הישראלי שולט על שטח C. בשטחים אלה פועלים מספר גופי ביטחון ישראלים, כגון צה"ל, שב"כ ומשטרת ישראל, בין השאר לשם מניעת טרור. אמצעי המעקב שבהם משתמשת ישראל כוללים פיתוחים טכנולוגיים חדשניים שמרחיבים את היקף המידע המצוי בידי גופי המודיעין על האוכלוסייה הפלסטינית. טכנולוגיות אלה כוללות זיהוי פנים ביומטרי, מעקבים טלפוניים, האזנות סתר, צילומי לוויינים ורחפנים, ניטור וניתוח פעילות ברשתות החברתיות ועוד.

 אמצעים טכנולוגיים 
 זיהוי ביומטרי 
ישראל מפעילה בשטחים אלה מספר מערכות לזיהוי ביומטרי ולזיהוי תווי פנים, לניטור האוכלוסייה הפלסטינית ולשמירת המידע שנאסף במאגר ביומטרי. אמצעים אלה אינם כפופים להוראות חוק אמצעי הזיהוי הביומטריים, כיוון שחוק זה חל על אזרחי ישראל, ואינו חל על התושבים הפלסטינים.

ב-2017 זכתה חברת מטריקס בחוזה של משרד הביטחון ומתאם הפעולות בשטחים לאספקת ציוד לזיהוי ביומטרי של פלסטינים.

ב-2019 נחשף שמערכת הביטחון עושה שימוש במערכת זיהוי תווי פנים של חברת אניוויז'ן (AnyVision), שנקראת "Better Tomorrow", המוגדרת כמערכת מעקב טקטית (TSS - Tactical Surveillance System) ומאפשרת זיהוי פנים באירועים המוניים (Multiple face recognition in Mass crowd events). לפי המידע שנחשף, המערכת מסוגלת לזהות פנים מתוך מאגר של 300 מיליון רשומות תוך 0.2 שניות ולהתמודד עם הסוואת הפנים, והיא כוללת מצלמות שהותקנו במחסומים ובמקומות נוספים. על מנת לעבור בעמדות הבידוק המקושרות למערכת, נדרשו הפלסטינים להצטלם ולמסור טביעות אצבעות לצורך הנפקת תגים ביומטריים. לפי מקורות בצה"ל, עד אוגוסט 2019 הופקו כ־450,000 תגים ביומטריים. בעקבות החשיפה הודיעה מיקרוסופט, שהשקיעה בחברה, כי תבחן האם הטכנולוגיה עומדת בכללי האתיקה שהציבה בתחום זיהוי הפנים, ובהמשך הודיעה כי תפסיק להשקיע בחברה.

ב-2021 חשף תחקיר "הוושינגטון פוסט" כי ישראל עושה שימוש נרחב באפליקציית זאב כחול לצילום וזיהוי פנים ביומטרי באמצעות טלפונים חכמים תוך הצלבת המידע עם נתונים במאגר ביומטרי הקרוי להקת זאבים, וכי חברון רושתה במצלמות חכמות לזיהוי פנים בפיילוט שנקרא חברון עיר חכמה. מערכות אלו משמשות לצורך מעקב ואיסוף מידע על הפלסטינים, כולל מי שאין מידע קונקרטי הקושר אותם לפעילות טרור. עוד נחשף כי תוך כדי פעילות מבצעית נדרשו חיילים ביחידות הפועלות בגדה לצלם תמונות של פלסטינים, במטרה לבנות את מאגר הנתונים של המערכת, וכי צה"ל ערך תחרות נושאת פרסים בין היחידות שנדרשו לעמוד במכסות תיעוד והזנת פרטים למערכת.

לאחר מתקפת הפתע, ב-7 באוקטובר 2023, דווח שישראל מפעילה מערכות זיהוי פנים גם ברצועת עזה. בשלב ראשון הופעלו המערכות בניסיון לזהות חטופים ישראליים מתוך הסרטונים שצילם החמאס ומתוך מצלמות האבטחה, בהמשך ניסתה ישראל לזהות את מחבלי הנוחבא שהיו בכוח הפושט ובשלהי 2023 דווח שישראל מפעילה את המערכות בנקודות המעבר של הפלסטינים כדי לזהות מחבלי חמאס.

 רוגלות, סייבר התקפי ואיסוף מידע באמצעות טלפונים סלולריים 
בפברואר 2019 השיק מתאם פעולות הממשלה בשטחים באמצעות המנהל האזרחי את אפליקציית "אלמונסק" ("המתאם"). האפליקציה משמשת כערוץ תקשורת ומתן שירותים דיגיטליים לפלסטינים ביהודה ושומרון כגון הגשת בקשות למתן היתרי כניסה לישראל. לשם התקנת האפליקציה נדרשו המשתמשים לאשר מתן גישה למיקום הסלולרי, למיקרופון ולמצלמה של המכשיר ולכל הנתונים המאוחסנים ומשודרים באמצעותו. בנוסף נדרשו המשתמשים לאשר שימוש במידע הנאסף באמצעות האפליקציה "לכל מטרה שהיא". עם פרוץ מגפת הקורונה הייתה האפליקציה הערוץ הבלעדי להגשת מסמכים לצורך קבלת היתרי עבודה. ההערכה היא שכ-50,000 פלסטינים התקינו את האפליקציה. עם זאת, לא נטען או הוכח כי נעשה באפליקציה שימוש למטרות ריגול.

במהומות בישראל במאי 2021 עשה השב"כ שימוש במערכת לניטור הרשתות הסלולריות בישראל, ולאיכון טלפונים סלולריים, על מנת למנוע פעולות טרור. בעקבות המהומות בהר הבית באותה שנה, נשלחו מסרונים מאיימים למאות פלסטינים אשר שהו במתחם הר הבית או בקרבתו, שבהם נכתב כי הם זוהו כמי שהשתתפו במעשי האלימות במסגד אל-אקצא וכי השב"כ יבוא איתם חשבון. בעקבות עתירה שהוגשה לבג"ץ נגד פרקטיקה זו, בטענה כי מדובר בכלי מעקב חודרני אחר אזרחים, הודה השב"כ כי המסרונים נשלחו בתפוצה רחבה גם לתושבים שלא היו חשודים בדבר עבירה.

ביולי 2021 חשפו חברת מיקרוסופט ומעבדת המחקר "סיטיזן לאב"  כי 100 פוליטיקאים, פעילי זכויות אדם, מתנגדי משטר, עיתונאים, ואקדמאים, מרחבי העולם (כמחציתם פלסטינים) נפלו קורבן לרוגלה של "קנדירו" . "קנדירו" היא חברת סייבר התקפי אשר מספקת למוסדות מדינתיים מערכות פריצה לרשתות ולמחשבים ומופיעה ברשימת החברות המהוות סכנה לביטחון הלאומי של ארצות הברית, שעורך משרד המסחר האמריקאי.

בנובמבר 2021 פרסמו הגופים "פרונט ליין דפנדרס"  ומעבדת המחקר "סיטיזן לאב"  תוצאות תחקיר שהראו כי תוכנת פגסוס של חברת NSO הותקנה בטלפונים של שישה פעילים פלסטינים, שחלקם הועסקו באותה העת בארגונים אל-חק, א-דמיר  ומרכז המחקר "ביסאן" .

 מצלמות במעגל סגור (CCTV) 
ב-2000 פרסה משטרת ישראל כ-400 מצלמות במעגל סגור ברחובות העיר העתיקה בירושלים במסגרת פרויקט "מבט 2000". ב-2014 הוחלט במשטרת ישראל על התקנת מערכת עין הנץ לזיהוי לוחיות רישוי. ב-2016 זכתה חברת ח.מר תעשיות בחוזה של 30 מיליון ש"ח לשדרוג מערכת מבט 2000.

ב-2017, בעקבות פרשת המגנומטרים ומהומות הר הבית הקצתה הממשלה כ-100 מיליון ש"ח לשדרוג המערכת. השדרוג כלל גם יכולות לזיהוי פנים. באותה שנה הוקם חמ"ל "מבט ירושלים" כשיתוף פעולה בין המשרד לביטחון פנים, המשטרה ועיריית ירושלים, במטרה לרכז את רשת המצלמות הפרוסות ברחבי העיר ואת מצלמות "עין הנץ". ב-2021 הורחב המערך ל-540 מצלמות והוא מכסה רחובות גם מעבר לגבולות העיר העתיקה. ביולי 2023 נעצרה סטודנטית מבצלאל לאחר שצילמה מצלמות אבטחה בעיר העתיקה בירושלים.

 כטב"מים ובלונים 
רשויות המדינה, מערכת הביטחון וגורמים אזרחיים עושים שימוש בכלי טיס בלתי מאוישים (כטב"מים) ובלוני צילום המשמשים למעקב פרטני אחר תנועותיהם של פלסטינים, ניטור התכנסויות (הפגנות, תהלוכות ולוויות) ואיסוף מידע על פעילות אזרחית, כגון בנייה לא חוקית בשטחי C.

רחפן מטריס 300, שבשימוש צה"ל, בניסוי ליד ירוחם|שמאל|ממוזער|250px
במערכת הביטחון נעשה שימוש ברחפנים לשם פיזור הפגנות, כגון הרחפן "מטריס 300" המצויד במצלמת H2OT לראיית לילה ובהתקן התקפי המכונה "ים של דמעות" להטלת רימוני גז או רימוני הלם, לצילום אווירי לצורכי איסוף מודיעין, כגון בלוני צילום של חברת RT LTA Systems הכוללים אמצעי מעקב חזותיים לזיהוי פנים ולוחיות רישוי וללוחמה באמצעות ירי על מטרות וסיכולים ממוקדים.

בפברואר 2023 פורסם כי צה"ל פיתח רחפן המצויד במערכת למיפוי תלת-ממדי ועושה שימוש בלהקת רחפני תצפית הקרויה "ערכת רונן".

בין ספקיות הציוד למערכת הביטחון נמנות החברות אלביט, התעשייה האווירית, פורמולה מערכות, אירונאוטיקס ועוד.

 ניטור רשתות חברתיות 
מערכת הביטחון פיתחה יכולות מעקב אחר פעילות חשודה ברשתות החברתיות, בהתבסס על ההבנה כי מדינות אויב וארגוני טרור משתמשים ברשתות החברתיות (פייסבוק, ווטסאפ, טלגרם ואחרות) לגיוס פלסטינים למשימות ריגול ולביצוע פעולות חבלניות.

בשלהי 2018 דיווח ראש השב"כ נדב ארגמן לוועדת חוץ וביטחון על סיכול כ-480 פיגועים ב-2018, ולדבריו "הרוב המכריע של הסיכולים האלו התבצע בשקט, כתוצאה מניטור רשתות חברתיות ועבודת סיכול קלאסית".

 תגובות וביקורת 
בישראל ובעולם נשמעה ביקורת על הפגיעה שגורמות פעולות המעקב של ישראל בזכויות הפלסטינים בשטחי הרשות. שנקר נאראיאן (Shankar Narayan), מנהל פרויקט "טכנולוגיה וחירות" ב, אמר כי "הנחת היסוד בחברה חופשית היא שרשויות המדינה לא אמורות לעקוב אחר אזרחים ללא חשד לעוולה, וכי עומדת להם חזקת החפות כל עוד לא נמצאו אשמים. השימוש הנרחב בטכנולוגיית זיהוי פנים הופך את הנחת היסוד על פיה עד אשר מתחילים להפוך לחברה שבה כולם נתונים כל הזמן תחת מעקב, ללא קשר למעשיהם".

באוקטובר 2020 הגיש חבר הכנסת עופר כסיף שאילתה בנושא, שבה ביקש לדעת "האם הצבא עושה שימוש בטכנולוגיה לזיהוי פנים בגדה המערבית; מה השימוש שנעשה בטכנולוגיה זאת, ואיזו חברה מספקת את הטכנולוגיה".

בדצמבר 2020 עתרה האגודה לזכויות האזרח מכוח חוק חופש המידע נגד צה"ל ומשטרת ישראל בדרישה לקבל מידע על השימוש שעושה הצבא בטכנולוגיה לזיהוי פנים בשטחים הנתונים לשליטתו.

ב-2023 העלה דו"ח של אמנסטי אינטרנשיונל טענות לפיהן מערכת ניסיונית לזיהוי פנים בשם זאב אדום, מותקנת במחסומים בחברון ומאפשרת לסרוק, לשמור ולהצליב מידע ביומטרי באופן אוטומטי, להשוות את נתוני המערכת עם הנתונים בתעודת הזהות, להזין למאגר הנתונים מידע על פלסטינים שאינם מופיעים בו עדיין, ונותנת חיווי לגבי תושבים פלסטינים הדרושים לחקירה או שקיימת לגביהם מניעה אחרת.

 ראו גם 
 מעקב המונים
 מלחמה בטרור
 הזכות לפרטיות

 לקריאה נוספת 
 Hedi Viterbo, Future-Oriented Measures, in The ABC of the OPT: A Legal Lexicon of the Israeli Control over the Occupied Palestinian Territory 118, 135-136 (Orna Ben-Naftali, Michael Sfard, Hedi Viterbo, 2018)
 Orna Ben-Naftali, X-Rays, in The ABC of the OPT: A Legal Lexicon of the Israeli Control over the Occupied Palestinian Territory 475, 480-487 (Orna Ben-Naftali, Michael Sfard, Hedi Viterbo, 2018).

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:טכנולוגיה