יוסי בן יועזר

(רבי) יוֹסֵה (יוסף, או יוסי) בֶן יוֹעֶזֶר אִישׁ צְרֵידָה היה כהן מהעיר צרדה שבשומרון, ונשיא הסנהדרין הראשון בתקופת הזוגות. בן זוגו היה יוסי בן יוחנן איש ירושלים.

 רבותיו 
המשנה במסכת אבות מונה את יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן, אחרי אנטיגנוס איש סוכו, ואומרת עליהם: "קבלו מהם" ובחלק מהגרסאות "קבלו ממנו". בהסתמך על הגרסה "מהם", כותב נחמן קרוכמל, שיוסי בן יועזר למד גם אצל שמעון הצדיק, אותו הוא מזהה כשמעון השני, וגם אצל אנטיגנוס איש סוכו.

 מינויו לנשיא 
לפי הרב יצחק אייזיק הלוי משרת הנשיא אוישה רק כשני עשורים לאחר מותו של אנטיגנוס איש סוכו, כאשר חוניו השני העביר את התפקידים השלטוניים לידי יוסף בן טוביה החוכר, ועלה צורך בדמות בסנהדרין שתטפל בתפקידים שבעבר היו באחריות הכהן הגדול ולא טופלו על ידי חוניו השני. לדבריו, זאת הייתה הסיבה שהעדיפו את יוסי בן יועזר שהיה כהן לתפקיד נשיא הסנהדרין, אף על פי שיוסי בן יוחנן היה הרבה יותר מבוגר.

 מתורתו ופסיקותיו 
במחלוקת הגדולה בתקופת הזוגות אודות הסמיכה ביום טוב מוזכר שמו כמצדד בדעה שלא לסמוך. בצירוף העובדה כי הוא הראשון לחלוק במחלוקת זו והמסורת כי זו המחלוקת הראשונה המתועדת בהלכה היהודית, נמצא שיוסי בן יועזר הוא הראשון לחלוק בתולדות ההלכה.

המימרא הידועה ביותר שלו היא המוזכרת במסכת אבות: . הרב יצחק אייזיק הלוי מייחס את אמרתו של יוסי בן יועזר "יהי ביתך בית ועד לחכמים" לצרות התקופה בה התגברו המתייונים בהנהגת יוסף החוכר והיה צורך להגביר את לימוד התורה בכל מקום אפשרי.

יחד עם יוסי בן יוחנן איש ירושלים גזר טומאה על ארץ העמים ועל כלי זכוכית.

 תאריו 
הקפדתו בדיני טומאה וטהרה זיכתה אותו בכינוי "חסיד שבכהונה".

במסכת עדיות מובא שהתיר שלושה דברים שכבר נהגו בהם איסור, ועל כן כונה "יוסי שריא" (יוסי המתיר).

לאחר מותם של יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן נאמר עליהם: "משמת יוסף בן יועזר איש צרידה ויוסף בן יוחנן איש ירושלים בטלו האשכולות - איש שהכל בו".

 משפחתו 
בנו היה נוהג שלא כשורה, ולכן הקדיש יוסי בן יועזר את נכסיו לבית המקדש. מסופר, שבנו מצא לאחר מכן מרגלית יקרה בתוך דג שקנה.

אחיינו של יוסי (בן אחותו) היה יקום איש צרורות - אלקימוס, הכהן הגדול המתייוון מתקופת מרד החשמונאים. אחיינו זה לבסוף חזר בתשובה.

 מותו 
על פי המדרש יוסי בן יועזר הוצא לצליבה על ידי היוונים.

זכריה פרנקל מעריך שהוא היה "מן הנהרגים בעצת אלקימס" באירוע המתואר בספר חשמונאים א', פרק ז', בשנת קנ"א או קנ״ב לשטרות (160 לפני הספירה).

במגילות קומראן
ההיסטוריון איל רגב השווה בין ההלכות המיוחסות ליוסי בן יועזר לבין מגילת המקדש וספר ברית דמשק מקומראן. הוא הראה שיוסי ואנשי קומראן עסקו בנושאים דומים, אלא שהחכם הפרושי הקדום הקל באופן עקבי בנושאים בהם בקומראן החמירו. לאור זאת הוא אף הציע לזהות את 'איש הכזב' הנזכר בברית דמשק ובמגילות הפשרים מקומראן עם יוסי בן יועזר.

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים





 יוסי בן יועזר, מתוך סדרת פינות על חכמי ישראל עם הרב אורי שרקי, באתר ערוץ מאיר.
 יוסי בן יועזר, מתוך מיזם רגע של חכמה עם הרב אליהו שוויכה.

הערות שוליים

קטגוריה:הזוגות
קטגוריה:יהודי המאה השנייה לפנה"ס
קטגוריה:יהודים שהוצאו להורג בארץ ישראל
קטגוריה:כהנים בתקופת בית שני
קטגוריה:כהנים בתקופת המשנה
קטגוריה:נשיאי הסנהדרין
קטגוריה:נפטרים במאה ה-2 לפנה"ס