פשיעה בישראל

הפשיעה בישראל מתוארת להלן בחלוקה לקטגוריות אחדות: עבירות סדר ציבורי, עבירות כלפי רכוש, עבירות נגד גוף, עבירות ביטחון, עבירות מירמה, עבירות כלפי מוסר, עבירות מין, עבירות תנועה ועבירות נגד אדם. וגם עבירות עבירות הקשורות להליך משפטי כמו עדות שקר, ביזוי בית המשפט, אלימות בזמן הפרת סדר, כליאת שווא, שידול לפשע, אי-מניעת פשע, ניצול כלכלי או מצוקה כלכלית, התחזות או הצגת חזות שווא, ושותפות לפשע שגם מהוות עבירות פליליות על פי חוק העונשין הישראלי.

מניעת פשיעה

משטרת ישראל פועלת מתוקף שלום הציבור, חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, והפרדת הרשויות. במטרה לשמור על שלום הציבור, הביטחון הלאומי, והפרדת הרשויות תוך שמירה על אבטחה אזרחית וצמצום עלות הפשיעה. בישראל קיימים מגוון של מסלולי מניעת פשיעה. החל מביקורי שוטרים בבתי הספר ושיח על מניעת פשיעה והשלכות הפשיעה על העתיד, ועד מסלולי שיקום לאלו שכבר פשעו.

משטרת ישראל אינה מספקת לאזרחים מידע אמין ושקוף בנוגע להיקף ואופי הפשיעה. זאת בניגוד למצב ברוב הדמוקרטיות בעולם.

עבירות סדר ציבורי

עבירות הפרת סדר ציבורי יכולות לכלול שוטטות, התערטלות בציבור, מעשה מגונה בפומבי, ונדליזם, קיום הפגנה ללא תיאום מראש של מיקום וזמן מול הרשות המקומית והמשטרה.

עבירות ביטחוניות

בשב"כ ובמשטרה קיימים אגפים שונים ולעיתים גם חופפים האחראים על עבירות ביטחוניות וסיכול ריגול, מניעה ואיתור עבירות ביטחון מידע ומעבר על צנזורה, בין אם בצה"ל, בשירות הביטחון בכלל או על ידי אזרחים ובפרט מול גורמי חוץ. כמו מניעה וטיפול בפעולות ריגול מחוץ ובתוך שטחי מדינת ישראל. בין העבירות הביטחונית נמנות פגיעה בביטחון לאומי, סיוע לאויב במלחמה, ריגול, בגידה, מעילה בתפקיד, ועבירות ביטחון מידע וצנזורה.

טרור

הלחימה בטרור היא חלק מביטחון פנים אך גם החוץ של מדינת ישראל. בין מאמצי הלחימה בטרור נמנים: סיכול: מימון טרור, טרור יהודי בישראל, טרור ערבי בישראל, פשעים נגד האנושות, סיוע לאויב במלחמה, ושמירה על החוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם. לרבות שיתוף פעולה מול אינטרפול בעניינים אלו.

בישראל קיימים ריבוי גופים העוסקים במניעה, סיכול ושמירה על הסדר הציבורי ושלום הציבור מפני טרור, מבפנים ומבחוץ; לרוב תוך חלוקת אחריות על אזורי שטח שונים.

 עבירות תקיפה וגוף 

המשטרה עוסקת בטיפול בפניות בנושאי עבירות גוף כמו אונס, תקיפה, הטרדה, אלימות, אלימות במשפחה, חטיפה, איום (הפחדה) (חוק מניעת הטרדה מאיימת), אלימות מינית. עם עליה בתקופת מגפת הקורונה. בהתייחס לעבירות מין שנמצאות תמידית בעליה; קיימים מחקרים הטוענים כי מדובר בשלב התפתחותי נפוץ בקרב גברים בגיל ההתבגרות, כשאם הנער לא עובר אותה בשלב זה כנראה יקיים אותה בשלב מאוחר יותר. ואף אונס ושימוש בסם אונס. עבירות תקיפה כוללות עבירות בהם נעשה שימוש באלימות פיזית כלפי אדם אחר, עבירות מין, שוד, תקיפת עובדי ציבור, איומים ועוד. לפי מפת הפשיעה לשנת 2025 שפרסמה משטרת ישראל הדרום ובפרט באר שבע עם אחוז פגיעות מין, נגד הגוף ואדם הכי גבוהות בישראל.

בשנת 2023 בתיקים הנוגעים לתקיפה (כולל של עובדי ציבור) אירע זינוק של 17% ליותר מ-60 אלף בעבירות תקיפה על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה חלה עלייה בשיעורי ההיפגעות החל משנת 2020. בשנת 2023 הייתה קפיצה חדה בשיעור ההיפגעות מעבירות אלימות שהיה הגבוה ביותר מזה עשור. למרות הגידול בשיעור ההיפגעות בעבירות פרט, רוב הנפגעים לא דיווחו על הפגיעה למשטרה. שיעור הדיווח למשטרה הנמוך ביותר בעשור האחרון היה בשנת 2023.

 רצח 
רצח יכול לקרות כחלק מאלימות במשפחה (רצח נשים בישראל) או כהתאבדות. במקרי ארגוני פשע הוא מגיע לאחר איום ברצח ולרוב מבוצע על יד רוצח שכיר, בהתנקשות או סיכול ממוקד, לעיתים תוך הפעלת אמצעי טיוח רצח כהתאבדות.

בשנת 1975 נפתחו בישראל 44 תיקי רצח ובשנת 1980 נפתחו 80 תיקים. בשנת 1994 עמד מספר התיקים על 114.

אירועי הרצח על רקע פלילי על פי נתוני המשטרה - בשנת 2019 היו 135 אירועים, בשנת 2020 138 אירועים, בשנת 2021 161 אירועים, בשנת 2022 139 אירועים, בשנת 2023 274 אירועים, עלייה של כ-97% לעומת השנה הקודמת. בשנת 2023 300 בני אדם נרצחו (לא רק מקרי רצח על רקע פלילי) ובשנת 2024 307 בני אדם. זהו מספר הנרצחים הגבוה בתולדות המדינה.

בשנת 2019 היו בישראל 1.56 מקרי רצח ל-100,000 נפש, ובשנת 2023 היו 3.04 מקרים ל-100,000 נפש. בשנת 2023 הייתה עליה של 50.8% בכמות מקרי הרצח לעומת שנת 2022. במספר מקרי הרצח הייתה עליה מ-147 מקרי רצח בשנת 2022 ל-299 מקרים ב-2023. בשנים 2018–2022 התרחשו 690 אירועי רצח, בהם נרצחו 731 קורבנות. כ-70% מהנרצחים הם ערבים.

בין שנת 2011 ל-2022 הייתה ירידה עקבית במספר מקרי הרצח בקרב יהודים – כ-60% במצטבר. בשנת 2016 היו בחברה היהודית והנלווים אליה 46 מקרי רצח ובשנת 2022 היו 38 מקרי רצח. בשנת 2023 הייתה עליה ברציחות בחברה היהודית ב-2023 נרצחו בישראל 53 יהודים ו-5 זרים וב-2024 נרצחו בישראל 44 יהודים ו–11 זרים. העלייה בשנת 2023 הביאה את שיעור הנרצחים חזרה לשיעור שהיה בשנים 2013-2014. בשנת 2025 הייתה עלייה של 18% במספר הרציחות וניסיונות הרצח.

בקרב הערבים משנת 2015 עד 2021 יש עליה מתונה במספר מקרי הרצח, בשנת 2022, השנה בה הופעלה תוכנית "מסלול בטוח", ירידה מתונה, ומשנת 2023 ואילך יש זינוק משמעותי במקרי רצח:

בשנת 2014 היו 61 מקרי רצח בחברה הערבית, ב-2015 58 מקרי רצח, ב-2016 64 מקרי רצח, ב-2017 67 מקרי רצח, ב-2018 71 מקרי רצח, ב-2019 89 מקרי רצח, ב-2020 96 מקרי רצח, ב-2021 126 מקרי רצח, ב-2022 116 מקרי רצח, ב-2023 244 מקרי רצח, 2024 230 מקרי רצח, וב-2025 252 מקרי רצח. ממקרי הרצח בחברה הערבית פוענחו בשנים 2023–2025 כ-15% מהמקרים.

בשנים 2018–2022 נרצחו 126 נשים בנות 13 ומעלה שהיו כ-17% מכלל קורבנות הרצח באותה תקופה. בשנת 2022 נרצחו 22 נשים. בשנת 2023 נרצחו 33 נשים, מספר הרציחות הגבוה ביותר עד לאותה שנה. בשנת 2024 מספר הנשים שנרצחו היה הגבוה ביותר מאז קום המדינה – 36 נשים.

התעללות ופגיעה בחסרי ישע

התעללות ופגיעה בחסרי ישע לרוב מתייחסת להתעללות בילדים, התעללות בחוסים, חשיפה להזנחה והתעללות בגיל הרך בישראל, התעללות בקשישים, והתעללות בבעלי חיים.

בשנים 2006 וכן ב-2013 עלה לסדר היום הציבורי ולמוקד תשומת הלב הציבורית נושא ההתעללות בחסרי ישע, ובפרט קטינים ובמעונות יום.

יש מקרים של פגיעה בקטינים במדינת ישראל; החל מהטרדות מיניות וביצוע מעשים מגונים בתחבורה ציבורית בנוכחות קטינים, דרך פגיעה פיזית מכוונת בקשישים וקטינים, ואף רצח (ראו: רצח הודיה קדם, רצח אורון ירדן, רצח רוז פיזם, רצח שקד שלחוב, רצח רחל לוין, רצח תאיר ראדה).

עבירות מין

בקטגוריות עבירת המין נכללות אלימות מינית, אונס, ניצול מיני, חטיפה, והטרדה מינית.

לפי נתוני איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל על אלימות מינית בישראל אחת מתוך אחת בישראל עוברות הטרדה מינית, אחת מ-5 עוברות אונס. כששיעור העוברים הטרדות מיניות בגיל קטינות כפדופיליה כמעט זהה בין גברים לנשים.

מסוף ספטמבר 2024 עד סוף ספטמבר 2025 הייתה עליה של 45% בעבירות מין, מ-1,065 ל-1,545 עבירות.

 פשעי שנאה וגזענות 
תקריות גזעניות ופשעי שנאה הכוללים גם אלימות, ממשיכים להתרחש בין האוכלוסיות השונות המרכיבות את מדינת ישראל למרות חובות השוויון ושוויון ההזדמנויות במדינת ישראל, ובפרט כלפי מיעוטים בישראל. רוב פשעי השנאה בישראל נובעים מגזענות ומתבטאים באפליה, הסתה ובפשעי שנאה על רקע דתי. נתונים מסקר בנושא גזענות במקום העבודה בשירות הציבורי ישראלי משנת 2024 העלו כי כ-35% מעובדי הציבור חווים גזענות במקום העבודה, כשאלו החווים אותה הכי הרבה הם יוצאי אתיופיה. על פי המכון הישראלי לדמוקרטיה 2 הקבוצות שנמצאות הכי מופלות בשוק העבודה הן חרדים וערבים.

לפי טענות של גורמים פלסטינים, בשנים 2005–2015 היו 11,000 התקפות על פלסטינים על ידי יהודים ביהודה ושומרון ובמזרח ירושלים, כולל פעולות תג מחיר. בשנים 2010–2015 נרצחו שלושה פלסטינים בהצתות. דווח על הצתות ורכוש ב-15 בתים, 20 מסגדים וארבע כנסיות. בארבעת החודשים הראשונים של 2018, היו 13 מקרים של פשעי שנאה שביצעו יהודים נגד פלסטינים. במקביל גם התקיימו גם פעולות טרור ערבי כנגד יהודים.

מקרה מיוחד של פשעי שנאה התרחש בספטמבר 2007, כשנעצרו 8 מחברי הארגון הנאו-נאצי פטרול 36 אשר עסקו בתקיפת חרדים, הומוסקסואלים ועולים מאתיופיה.

קיימים מחקרים המראים על קורלציה בין פתיחת חקירה פלילית, העמדה לדין והרשעות וייחוס עדתי. בין אם כמשוא פנים בבית המשפט או נטייה עדתית.

 עבירות רכוש 

עבירות הרכוש הנפוצות ביותר הן: פריצה, שוד, גנבה, גנבת רכב, הסגת גבול (פלילי), הסגת גבול (אזרחי). קיימים גם שוד קברים, שוד ימי, ועבירה על חוק העתיקות. מאז תחילת שנות ה-90 חלה עלייה בשיעור מעשי השוד בישראל. בשנים 1994–2001, שיעור מעשי השוד עלה מ-14.0 ל-30.6 מקרים לכל 100,000 תושבים. משנת 2013 עד שנת 2020 הייתה מגמת ירידה בעבירות רכוש בכלל ובגניבות רכב בפרט אך משנת 2020 חלה עליה במגמות אלה. בשנת 2023 הייתה עליה של עשרה אחוזים בעברות הרכוש לעומת שנת 2022 ונקבע בה שיא שלילי במספר עברות רכוש מ-2018 בעבירות רכוש נכללים גם הונאות ביטוח.

לפי מפת הפשיעה לשנת 2025 שפרסמה משטרת ישראל תל אביב עם אחוז עבירות הרכוש הכי גבוהות בישראל.

גנבות רכב
בשנת 2017 נגנבו 12,176 כלי רכב, בשנת 2018 10,444 כלי רכב, בשנת 2019 9,981 כלי רכב, בשנת 2020 8,742 כלי רכב, בשנת 2021 12,256 כלי רכב, בשנת 2022 16,305 כלי רכב, בשנת 2023 19,760 כלי רכב ובשנת 2024 18,100 כלי רכב.

פשיעה כלכלית

פשע כלכלי יכול לבוא בצורות שונות כמו: מעילה, סחיטה, קבלת דבר במרמה, השתמטות ממס, חשבוניות פיקטיביות בישראל, הון שחור, הלבנת הון, שוק שחור, זיוף תעודות, הונאות אשראי, הימורים וגנבת זהות.

משטרת ישראל מפעילה מערך לאיתור ניסיונות הלבנת הון והעברות לא מאושרות דרך הבנקים.

עבירות סמים

ענף הסחר בסמים מהווה מקור רווחי לבודדים, כנופיות ומשפחות פשע, לאור היותו אפשרות לרווח כספי קל ומהיר.

סחר בסמים אינו חוקי לפי פקודת הסמים המסוכנים, בישראל התקיימה לגליזציה של סמים קלים לשימוש עצמי. משטרת ישראל עדין מקיימת מלחמה בסמים המובאים למטרות סחר רחבות היקף בהקשר פנימי וחיצוני כאחד. כשמתקיימת רשת הברחת סמים קשים מחוץ לארץ לארץ, וייצור עצמאי של סמי פיצוציות וקנאביס; במעבדות סמים ביתיות.

בישראל לא קיים עונש מוות על סחר בסמים.

עבירות תנועה

המשטרה עוסקת בטיפול בעבירות תנועה כמו מעברי הולכי רגל באור אדום, מהירות רכב, נהיגה בגילופין, שימוש בסלולר בזמן נהיגה ועוד.

סייבר

בין השנים 2017–2022 ירד מספר מקרי פשיעות הסייבר בישראל. למשטרת ישראל מענה להתקפות סייבר ופריצות מידע נגד ארגונים ממשלתיים ופרטיים כאחד; אך לא קיימים מענים בהתאם לזכות לפרטיות וחוק הגנת הפרטיות לאינדיבידואלים שחוו פגיעה שכזו.

פשיעה חקלאית

רוב מקרי הפשיעה בחקלאות היו בענייני גנבת צאן או בקר, או תנובה מזדמנת על ידי עוברי אורח.

סחר בבני אדם

היו מספר ענפי סחר בבני אדם לישראל, כחטיפה למטרות עבודה בזנות ולעבודה חקלאית.

מסתננים ושוהים בלתי חוקיים

לישראל מסתננים עובדים זרים כשוהים בלתי חוקיים ללא אשרות עבודה ישראליות, כמו דרך מעברי גבול ללא אישור ובניגוד לחוק הכניסה לישראל.

אוכלוסיות
פשיעת אוכלוסיות יכולות להיות ולהתבטא בכל תחום פשיעה, כשקיימים סוגי פשיעה ועבירות ייחודיים שנפוצים יותר בהתייחס לאוכלוסיות השונות. מנהלת המכון הלטינו-אמריקאי של הוועד היהודי האמריקאי בוושינגטון די. סי. דינה סיגל ומספר קרימינולוגים נוספים טענו בספרם "Global Organized Crime" שנכון לשנת 2003, חלק משמעותי מהפשע בישראל (במיוחד פשעי רכוש) מבוצע על ידי תושבי הרשות הפלסטינית אך נתונים עדכניים יותר של משטרת ישראל סותרים את טענתם.

פשעי צווארון לבן

פשעי צווארון לבן לרוב מתייחס לעובדי ציבור ואקדמיה שלצורך קידום מאוויהם או עצמם משתמשים בתכסיסים ופעולות שחיתות כמו מעבר על דיני עבודה, דיני חוזים, דיני מכרזים, שוחד, טובות הנאה, מעילה, מרמה והפרת אמונים, סחיטה מינית ברשת, הטרדה מינית ואף סחיטה, במטרה לקדם את עצמם ורצונותיהם.

עובדי ציבור כפופים ל"חוק שירות המדינה (משמעת), תשכ"ג-1963". כמו לסעיפים 117א, 161, 263, 277, 291א, 295, 382א בחוק העונשין האוסרים על עבירות פליליות ייחודיות לעובדי ציבור ובהם: איסור להציג ידיעה הקשורה לתפקיד כסודית במטרה למנוע פרסומה למרות שאיננה כך; שידול עובד ציבור להתפטר או להסתייג מתפקיד כמו למנוע מאדם לקבל או להציע תפקיד שכזה; סירוב למנוע עבירה מעצר או בריחה; מעורבות בהפעלת לחץ על עובד ציבור; שיחוד עובד ציבור זר למטרת יתרון או אפשרות עסקית; תיווך בשוחד ותמורה; תקיפת עובד ציבור אחר תוך מטרה להכשיל בתפקיד.

 עבריינות נוער 
אלימות כלפי קטינים היא בעיה גם בישראל. בשנת 1999 תועדו כ-7,000 מקרים של פשעים נגד קטינים שכללו תקיפה פיזית (54%), הטרדה (37%) והתעללות פיזית חוזרת (9%). עם זאת, קטינים ישראלים אינם רק קורבנות הפשע אלא לעיתים גם המבצעים. אלימות של בני נוער בבתי ספר היא בעיה בישראל; המחקר הגדול הראשון על פשיעה של בני נוער במדינה של ט' הורוביץ ומ' אמיר ב-1981 הצביע על שלוש צורות אלימות עיקריות בבתי ספר בישראל: גניבה, פריצה, וונדליזם. מחקרים העלו שצעירים ערבים ישראלים אלימים יותר מיהודים. עובדה זו יוחסה להבדלים תרבותיים, חברתיים וכלכליים.

 פשע מאורגן 
ממוזער|הפגנה נגד האלימות, ארגוני הפשיעה והיעדר האכיפה הממשלתית בחברה הערבית - תל אביב, ינואר 2026

המאבק נגד הפשע המאורגן בישראל נעשה מתוקף חוק מאבק בארגוני פשיעה והמועדות הרבה לפשיעה חזורת. הפשע המאורגן בישראל גדל באופן דרמטי במדינה מאז שנות ה-90 והוא מתואר על ידי ה-BBC ומשטרת ישראל כפורח ביותר. קבוצות הפשע המאורגן הישראלי הרחיבו את פעילותן במדינות זרות כמו ארצות הברית, דרום אפריקה והולנד. לפי דו"ח משטרת ישראל, הפשע המאורגן עוסק בעיקר בסחר בסמים, סחר בנשים למטרת ניצול מיני מסחרי, הימורים אסורים, תחנות דלק פיראטיות וסחיטה (עבירה) ודרישה לפרוטקשן בענף הנדל"ן.

רוב ארגוני הפשיעה בישראל מעורבים בפשעי דרישות דמי חסות, אלימות, איומים, סחיטה (עבירה), נשיאת נשק ללא רישיון נשק.

פשיעת שוטרים

פשיעת שוטרים באה לידי ביטוי באופנים שונים כמו פשיעת צווארון לבן, אלימות שוטרים וכן פעולות המתרחשות לאחר סיום שירות כפרשת השוטרים הנוקמים. פשיעת שוטרים כוללת עבירות של הטרדות מיניות, סחיטה, שוחד (בין אם במטרה לאפשר טיפול בתיק בכלל ולסייע בהגשת תלונה או למטרה אחרת), ביטחון מידע, מרמה, הפרת אמונים, פגיעה בפרטיות וניצול כח לרעה, נשק, איומים עם נשק, כולל מעורבות בשוד בתים, עסקים ועובדים זרים, כמו שיבוש מהלכי חקירה, מתן עדות שקר, ושיבוש מהלכי משפט כשיבוש בהליכי דיני ראיות. לרבות פגיעה בחופש הביטוי ומעצרים בלתי חוקיים או ללא צו בית משפט.

 בתי סוהר ואסירים 

בתי הסוהר בישראל מתופעלים על ידי שירות בתי הסוהר והאסירים מוגדרים כחוסים. לפי "פקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], תשל"ב-1971" הסוהרים מחויבים על "שמירה על שלומם או על בריאותם של האסיר או של אסירים", קיום תנאי כליאה הולמים ובמטרה לא לפגוע בבריאותו ובכבודו: תנאי תברואה הולמים; תנאים שיאפשרו שמירה על ניקיון אישי; שתייה ומזון בכמות ובהרכב המתאימים לשמירה על בריאותו; קבלת טיפול רפואי; תנאי תאורה ואוורור; הליכה יומית באוויר פתוח; לאפשר לאסיר להשתלב בפעילות פנאי או חינוך; אפשרות שיקום וקיצור זמן גזר דין; אפשרות העברת אסיר שהתגלתה אצלו מחלת נפש להמשך מאסר בבית חולים לבריאות נפש; אפשרות העברת אסיר שהתגלתה אצלו מחלה הדורשת אשפוז להמשך מאסר בבית חולים, לרבות במקרה שביתת רעב מתמשכת; אפשרות קבלת ושליחת מכתבי דואר, גם לחברי כנסת, באפשרות בדיקת המכתבים על ידי בודק מטעם הנהלת בית הסוהר; אפשרות קבלת מבקרים; כליאה בבידוד לתקופה של חודש עם אפשרות הארכה מוקצבת כל תקופה לחודש, ועד סף כולל של חצי שנה; אפשרות לעבודה בפיקוח ובהמלצת רופא; אפשרות למלגת קיום; אפשרות לייעוץ משפטי עם עורך דין; אפשרות להתייעצות ותפילה עם רב או כהן דת; אפשרות לחופשה מיוחדת של עד 45 יום; אפשרות תלונה על אי כבוד זכויות אסירים ופגיעה בזכויות אדם בבית הסוהר בהתייעצות עם עורך דין עצמאית או מטעם הסניגוריה הציבורית. לפי פקודת בתי הסוהר 'התייחדות אסירים ועצורים' 04.47.00 קיימת זכות התייחדות אסירים או עצורים עם בני זוגם כביקור התייחדות במילוי טופס והמלצת מנהל אגף. בנוסף קיימת אפשרות בקשת חנינה מנשיא המדינה בהוכחת שיקום משמעותי או כליאת שווא.

בשנת 2014–2017 עלתה לסדר היום הציבורי פרשת הסרסור בסוהרות בכלא גלבוע, בה קצין סרסר בסוהרות-חיילות לטובת שוחד מצד עצירים ביטחוניים.

לפי נתונים רשמיים רק כרבע מהאסירים המוחזקים בבתי הסוהר בישראל הם יהודים. 73 אחוז מהאסירים בסך הכל הם אסירים ביטחוניים לא יהודים ואסירים פליליים לא-יהודים מספר הקטינים מיהודי ביתא-ישראל הכלואים בכלא אופק הוא כ-20%–27% מתוך 135 אסירים קטינים ו-27 מתוך 65 אסירים יהודים בכלא זה.

 ראו גם 
 עבירה
 מאפיה
 חיקוי פשיעה
 פשיעה סמויה
 קרימינולוגיה
 מורשעים בדין בישראל
 קטגוריה:פשעים
 שיקום אסירים בישראל
 פשיעה בחברה הערבית בישראל
 הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה במגזר הערבי
 פשע ברשות הפלסטינית

לקריאה נוספת
 לקט נתונים על פשיעה בישראל, מרכז המידע והמחקר של הכנסת, 13 בפברואר 2023.
 לקט נתונים על פשיעה מדווחת בישראל: מתחילת שנת 2019 עד סוף הרבעון השלישי של שנת 2024, מרכז המידע והמחקר של הכנסת, 25 בנובמבר 2024.

 קישורים חיצוניים 

 נתוני פשיעה כלליים - משטרת ישראל, פרויקט הגברת שקיפות נתוני משטרה לאזרח.

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:פשעים