קבר אלישע

מקום קברו של אלישע בן שפט הנביא אינו מתואר בתנ"ך וקיימות מספר מסורות לגביו. בהר הכרמל, אזור השומרון, ליד הירדן, בטבריה, בעבר הירדן, בכפר יאסיב ובבבל. אם כי המסורת אודות קברו בראש הר הכרמל מעל מערת אליהו, נחשבת למסורת היהודית המתועדת ביותר. המערה שמזהה מסורת זו נמצאת כיום בתחום מנזר הכרמליתים של סטלה מאריס.

 הר הכרמל 

ממוזער|250px|המערה במנזר סטלה מאריס אותה מתארים עולי הרגל כ"מערת אלישע" בראשית המאה ה-13
רקע
אלישע מזוהה עם הר הכרמל עוד בתנ"ך וייתכן שהיה מקום מושבו. עדויות לפולחן על שמו במקום מצויות עוד מהמאה ה-6. ייחוס 'מערת' אלישע בהר הכרמל גם הוא קדום וייתכן כי צוין עוד בשלהי התקופה הביזנטית, לצד מערת אליהו (רבו של אלישע). למערת אליהו בהר הכרמל עדויות מהמאה ה-4 לספירה.

בראשית המאה ה-13, בתקופת ממלכת הצלבנים, נוסד על הר הכרמל המסדר הכרמליתי בידי נזירים שחיו במערות בהשראת אליהו הנביא. לאחר נפילת עכו הצלבנית בשנת 1291 גורשו הנזירים מן הכרמל. עוד קודם, אנו מוצאים כבר מספר עדויות (יהודיות) על קיומה של מערת אלישע "בראש ההר".

על פי שפירו, ייתכן כי עד המחצית השנייה של המאה ה-14 הייתה ידועה מערת אלישע כ'מערה' בלבד, בדומה למערת אליהו, וכי רק מתקופה זו ואילך אנו עדים לטרמינולוגיה חדשה המזהה במקום את 'קבר' אלישע או את 'מערת אלישע וקברו'.

בשנת 1631 החלו הכרמליתים במאמץ לשוב ולהתיישב במערת אליהו - המקום בו נוסד מסדרם. ואכן רק בראשית המאה ה-17 (בשל התנגדות השלטון העות'מאני) התיישבו הנזירים במעלה ההר, וקידשו מערה המצויה כיום בשטח מנזר סטלה מאריס. על פי עדותו של ז'אן דובדאן ממחצית המאה ה-17, מערת אלישע הייתה קדושה בתקופתו ליהודים, טורקים, מוירים, ערבים ולכל העדות הנוצריות כמערה נוספת של אליהו הנביא שבה היה מתגורר, והמערות התחתונות שימשו אותו ואת תלמידיו (בניהם אלישע) כבית מדרש ומקום ייעוץ לעם.

בראשית המאה ה-18, עולי הרגל החלו לציין את התיישבות הנזירים במתחם הקבר. רבי משה חיים קאפסוטו סביב שנת 1734, מעיד כי "במגדל שבראש ההר למעלה, שם מערה עם קבורת אלישע בן שפט... ומתחתיה (למערת אלישע) ישנו בית-הארחה של הנזירים הכרמליטאנים". בשנות ה-40 של המאה ה-18, הכרמליסטים אף אימצו את קבורת אלישע בראש ההר, כפי שמעיד רבי חיים בן עטר - "האור החיים" (או אחד מתלמידיו), כ-8 שנים אחרי ביקורו של רבי משה חיים קאפסוטו במערה (סביב שנת 1742): "מצאנו בית אחד בנוי חדש ממש, של אדום שבנו שם, שאומרים אלישע בן שפט דידהו (- שלהם). ומקריבים לפניו דברים של הבל, אלילי כספם וזהבם, ואין בזה הבית כי אם כומרים העובדים יזו וחיילותיו".

מאידך, כיום המסדר הכרמלי אינו תומך ואף כופר בתוקף במסורת קברו של אלישע במתחם.

חוקרי המקומות הקדושים ישראל מאיר גבאי, ישראל הרצברג והארכאולוג ד"ר יוסף סטפנסקי סיכמו בספרם את נושא קבר אלישע בהר הכרמל: "הנוסעים בימי הביניים הקדומים מזכירים את קברו של הנביא אלישע בן שפט מעל מערת אליהו (ב'מר אליאס', כיום במערה בתחום מנזר הכרמליתים של סטלה מריס). המקום נמצא בתוך מערה שבתוך המנזר כמתואר גם על ידי עולי הרגל כמקום שאסור להיכנס אליו".

המקורות
 מקור תאריך סוג מקור תוכן מונח הערותמלכים ב'עבריאלישע בהר הכרמל, בית אלישע (?)אנטונינוס מפלקנטיההמאה ה-6נוצרימנזר אלישע, מקום החייאת בן השונמית קבלת צדיקי ארץ ישראל ראשית המאה ה-13 (או סוף המאה ה-12)יהודי(מערת?) אלישעמנחם החברוני1215 לערךמערת אלישעתוצאות ארץ ישראל המחצית השנייה של המאה ה-13 (או ראשית המאה ה-14)תלמיד הרמב"ן?סדר קברי אבותינו ז"לסוף המאה ה-13 (או ראשית המאה ה-14)(מערת?) אלישערשימת צבי אילן ב'מפת ארץ ישראל בלטינית1300 לערךנוצריהר אלישעלוח קברות צדיקי ארץ ישראלהמאה ה-14יהודיקבר אלישערשימת צבי אילן א' ציוני קברים בארץ ישראלהמאה ה-15 (או ה-13, ה-14, ה-16)רשימת זהר עמר, כתב יד מוסקבהייחוס האבות המאה ה-15 - ה-16יחוס הצדיקים והחסידים ע"ה1489 לערךיחוס הצדיקיםהמחצית השנייה של המאה ה-15 (או המאה ה-16)אלה מסעי בני ישראלמחצית המאה ה-16רשימת צבי אילן ה'אגרת מספרת יחסותא דצדיקייא דארעא דישראלראשית המאה ה-17לכאורה על סמך מקורות קדומים יותר מהמאה ה-15 או ה-16 , גלילות ארץ ישראלז’אן דובדאןהמאה ה-17נוצרימפת חיפה והכרמל1663"Elizei fons (=מעיין אלישע)"מעיין אלישעעולי רגל מאנגליההמחצית השנייה של המאה ה-17"ושם הראו לנו את קברו של אלישע"קבר אלישע יחיאל היילפריןהמאה ה-18יהודיבשם גלילות ארץ ישראל (נוסח שונה)משה חיים קאפסוטו1734"בראש ההר ישנה מערה, ובה קבורת אלישע, תלמידו של אליהו האמור, אף הוא נביא, ומתחתיה ישנו בית ההארחה של הנזירים הכרמליטאנים, ושם פגשתי אחד מהם, כשרובהו על שכמו, אשר חזר מן הצייד, והוא איטלקי, בן העיר טורינו; משם הולכים הם לעכו, הן בדרך הים והן בדרך היבשה, שם ישנם נזירים אחדים מן אותו מסדר, כי המרחק הוא מהלך ארבע שעות, ועל פי רוב הם מגיעים לשם בסירה שהם חותרים בה בעצמם כשהים שקט"חיים בן עטר (או תלמידו)1742"עלינו למעלה בראש ההר להשתטח על קברו של אלישע בן שפט שהוא קבור בראש הר הכרמל. וכיון שעלינו כמו מאה אמה ויותר מצאנו בית אחד בנוי חדש ממש, של אדום שבנו שם, שאומרים אלישע בן שפט דידהו. ומקריבים לפניו דברים של הבל, אלילי כספם וזהבם, ואין בזה הבית כי אם כומרים העובדים יזו וחיילותיו. ועלינו למעלה ומצאנו מערה קטנה ושם כותל אחד ובו חלון, וזה החלון חלול לקבר אלישע בן שפט. ועשינו שם תפילה וסליחות בדמעות שליש על גלות השכינה וחיבקנו עפרו"אברהם ישמעאל חי סנגוונטיהמחצית הראשונה של המאה ה-18"ולמחרת יום הכיפורים עלינו למעלה להשתטח על קברו של אלישע בן שפט"משה ירושלמיהמחצית השנייה של המאה ה-18"מר אליאס הוא מגדל על ראש ההר ההוא שבו חצובה מערת אליהו הנביא ובמגדל קבור אלישע בן שפט""ידי משה"יעקב ברוך"מר אליאס הוא מגדל בראש ההר למעלה מהמערה הנזכרת (=מערת אליהו) ושם בסמוך מערה ובתוכה קבורת אלישע בן שפט""שבחי ירושלים"נתן שטרנהרץ מברסלב1822 לערך"משם הלכנו עד שבאנו על קבר אלישע בן שפט, אשר עד הנה עמד שם בית תפלה שלהם, וזה סמוך סתר אותה הפאשי (=המושל הטורקי), ועתה יכולים לילך על קברו הקדוש, ותהלה לאל היינו שם אנחנו כלנו בעזרת השם יתברך"ימי מוהרנ"תפנקס ירושליםהמחצית השנייה של המאה ה-19"מערה חצובה בשן סלע, וקרוב לה באר מים, ולפי מסורת קדמוניה היא מערת 'אלישע הנביא'. אל המערה הזאת באה השונמית לחלות פני הנביא להשיב רוח בנה אליו"מערת אלישע, מקום החייאת בן השונמיתשלמה חיים פיניא1875 לערךצורת הארץ הקדושה וגבולותיה, איור אמנותירחמים יוסף חיים אפולטקה1876 לערך"למעלה בראש ההר כנסייה של נוצרים, ויש אומרים כי שם קבור אלישע בן שפט הנביא זכרו יגן עלינו. ומפני ריבוי הצלמים אשר שם לא עלינו למעלה"קבר אלישע"מסעי היר”ח"שאול הורנשטיין1889(קבר?) אלישע"מזרח", איור אמנותיצבי שמשי1891"בשעה 4 בבקר י"ט סיון הפליגה האניה מחיפה, ולנגד עינינו הופיע הר הכרמל בהדר גאונו. נפעמים ונרגשים הבטנו מרחוק על הנקודות, שקראו להם בשם: מערת אליהו, קבר אלישע ועליו מנזר נוצרי"קבר אלישעזכרונותיהוסף שוורץתבואות הארץקבר אלישע בהר הכרמל1900 לערךקבר אלישעאיור אמנותיאלישע הנביא(קבר?) אלישעמכתב מאת חברי "החלוץ" בקוסטופול אל חבריהם בארץ1922"לייב השוחט ודוד רוקיטנר שאפו רוב נחת-רוח מבקורו של יום-טוב את מערת אלישע בהר הכרמל ושאר המקומות הקדושים. בקיצור הלולא וחינגא"מערת אלישעמשה בן יצחק מזרחי1924(קבר?) אלישעאיור אמנותימשה טננבויםהמחצית הראשונה של המאה ה-20"בראש ההר יש מגדל ונקרא מר אליאס במערה קבר אלישע הנביא בן שפט"קבר אלישעמסעות משהאשר אנשיל גרינוואלדעל ראש הכרמל ישנו מגדל בשם מר אליאס, במגדל יש מערה בה נמצא קברו של אלישע הנביא (תרגום חופשי מיידיש. הנוסח ביידיש: "אויף דעם שפיץ פון הר הכרמל געפונט זיך א טורט וועלכער רופט זיך מר אליאס, אין דעם טורם איז דא א מערה אין וועלכער עס איז דער קבר פון נביא אלישע - דער תלמיד פון אליהו הנביא").טוב ירושלים
ממוזער|קבר אלישע בהר הכרמל (איור משנת 1875 לערך)
ממוזער|קבר אלישע בהר הכרמל (איור משנת 1880 לערך)
ממוזער|קבר אלישע בהר הכרמל (איור משנת 1900 לערך)
ממוזער|קבר אלישע בהר הכרמל (איור משנת 1900 לערך). נפוץ בעיקר במאה ה-20 על גבי כיסוי חלות שבת, דגלי שמחת תורה וכקישוט לסוכה

 סערת המתפללים היהודים 
במאי 2023 עקב פרסומים בעמוד הטוויטר של כתב אתר וואלה! - יואב איתיאל, התחוללה סערה עקב תפילת חרדים במתחם המנזר. מאוחר יותר, הפרשה אף זכתה להתייחסות מהוותיקן. ביוני, תושב חיפה נעצר עקב תקיפת מתפלל חרדי שפקד את המקום. ב-18 ביוני, אורגנה הפגנה נגד המתפללים החרדים במתחם. ביולי, נעצרו ונחקרו תלמידי ישיבה חרדים שפקדו את המקום, בחשד לפגיעה ברגשות דת.

גורמים בכנסייה הקתולית טענו שמדובר בתופעה פרובוקטיבית ומאוד מדאיגה מבחינת הכנסייה, ולדבריהם: "אין במקום שום קבר של הנביא אלישע ושום נביא אחר... מקום זה הינו מקום תפילה אך ורק לנוצרים".

בניגוד לתיעודים היסטוריים שונים, וודיע אבו נאסר - יועץ הכנסיות בישראל ובכיר בקהילה הקתולית, טוען כי מעולם לא הייתה מסורת על קבר אלישע בכרמל: "הכרמליתים חיים על הכרמל כבר ארבע מאות שנה, ואילו היו סבורים שבמקום קבור הנביא אלישע - היו הנוצרים מחפשים את הקבר בעצמם. איש לא טען מעולם שהקבר שם. מה פתאום נזכרתם? אלו סיפורי סבתא".

 אזור השומרון 

ישנה עדות יהודית מאוחרת יותר, ממחצית המאה ה-19, המשערת את קברו באזור השומרון.

אלישע הוא היחיד בתנ"ך שקבורתו מתוארת, בלא לציין היכן נקבר.

באותו הפרק (י"ג) מתואר קבורתם של המלכים יהואחז ובנו יואש בחלקת קבורה משפחתית בשומרון. לכאורה, ההשערה שאלישע נקבר באזור השומרון נובעת מפני סמיכות הפסוקים.

שומרון עצמה
 הרב אברהם מנחם מנדל מור בספרו "מבשרת ציון", סביב שנת 1847 לספירה (ורבי משה ריישר בספרו "שערי ירושלים", סביב שנת 1850 לספירה): 
 רבי משה טננבוים בספרו "מסעות משה", סביב שנת 1924 לספירה:  יש לציין כי המחבר מזכיר את קבר אלישע גם בהר הכרמל.

סביבת השומרון (נבי אליאס)
 יצחק גולדהאר בספרו "אדמת קודש", סביב שנת 1913 לספירה: 

 אזור הירדן 

 ליד הירדן 
 עבר הירדן 
 כפר יאסיב 

 בבל 

לקריאה נוספת
ישראל מאיר גבאי מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל, ועד אהלי צדיקים, מהדורות: 2007, 2011. כרך א'
דורות עולם: קורות עם ישראל והווי התקופה
הצדיקים חיים: מראה מקומות לקברי הצדיקים ואתרים קדושים
מדריך כרטא: קברי צדיקים בארץ ישראל

הערות שוליים

קטגוריה:קברי צדיקים
קטגוריה:קברי צדיקים בארץ ישראל
קטגוריה:קברי צדיקים בגליל
קטגוריה:חיפה: דת
קטגוריה:אתרי עלייה לרגל
קטגוריה:אתרי עלייה לרגל (יהדות)
קטגוריה:חיפה: מבנים
קטגוריה:מערב חיפה
אלישע
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים בכרמל
קטגוריה:קריית אליעזר (חיפה)