את אשר כתבתי כתבתי

אֵת־אֲשֶׁר כָּתַבְתִּי כָּתָבְתִּי או מה שכתבתי, כתבתי (בלטינית: QUOD SCRIPSI, SCRIPSI) הוא ביטוי לטיני. שימושו הידוע ביותר הוא של פונטיוס פילאטוס, נציב הרומאים בתקופת בית שני, שאמר את הביטוי בתגובה לכוהנים היהודים שביקשו ממנו שישנה את שכתב על הצלב של ישו, INRI – "ישו מנצרת, מלך היהודים" אל "אשר אמר אני מלך היהודים". פירוש הביטוי הוא שהדובר אמר את דבריו, ואין מה להוסיף.

ממוזער|פונטיוס פילטוס וישו, גבהארד פוגל, 1936. 

 היסטוריה 
הביטוי מופיע בברית החדשה ביוחנן י"ט, 20–22, כאשר ישו נשלח להצליב, פילטוס כתב את השלט שיתלה מעל ישוע על הצלב. הוא כתב את "ישוע מנצרת, מלך היהודים" בעברית (או, ככל הנראה, בארמיתThe HarperCollins Study Bible, new revised standard version, , p. 2051) לטינית, ויוונית עתיקה:

הכוהנים היהודים הביעו את התנגדותם לכך בפני פילטוס, וטענו שישו רק תבע את התואר, ושהם לא הכירו בו ככזה. לפיכך אמרו פילאטוס לא לכתוב מלך היהודים אלא "אשר אמר אני מלך היהודים." פילטוס הגיב להם באדישות ב"QUOD SCRIPSI, SCRIPSI" (במקור ביוונית: Ὃ γέγραφα γέγραφα, "הו גגראפה, גגראפה"):

זה התפרש על ידי הירונימוס כרמז לכותרות תהילים נ"ו ו-נ"ז, שנראה כי בוולגטה מתייחסים לכתובת שאין לשנותה.

לסירובו של פילטוס לשנות את הכתובת שני הסברים. האחד, התואם את המסורת הנוצרית, הוא שפילטוס אכן הכיר במלכותו של ישו, והשני, הביקורתי, הוא שהחלטתו של פילאטוס לראות בישו "מלך היהודים", נועדה ליצור את הבסיס המשפטי להעמדת ישו לדין, כשאשמתו – מרידה ברומאים, שהעונש בגינה הוא צליבה.

 שימושים אחרים 
בשנת 1306, כאשר אנרי השני מירושלים חתם על פטנט לתת את ממלכת קפריסין למושל אמלריך השני, מלך ירושלים, מרשל המקדש שליווה את אמלריק אמר על פי הדיווחים "Quod scripsi, scripsi" בבוז להנרי כאשר חתם על פָּטֶנט.

הפילוסוף עמנואל קאנט השתמש במשחק מילים על "Quod scripsi, scripsi" בתגובה למבקרים על ספרו המטפיזיקה של המידות, באמצעות המשפט "Quod scripsi, scribentes" (מה שכתבתי, אני כותב).

 ראו גם 
 INRI
 פונטיוס פילאטוס

 הערות שוליים 

קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית