עקיבא תור

עקיבא תור (נולד ב-17 בדצמבר 1960) הוא דיפלומט ישראלי. בתפקידו האחרון כיהן כשגריר ישראל בקוריאה הדרומית. בעבר כיהן בתור ראש חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ וכקונסול כללי של ישראל בסן פרנסיסקו.

 ביוגרפיה 
תור נולד בפורט ג׳קסון, שבקרוליינה הדרומית, ארצות הברית. אביו, הרב ג'רלד יהודה טורק, כיהן כרב בית הלל הראשון באוניברסיטת קנט סטייט לאחר תקרית הירי בסטודנטים במאי 1970. אמו, ד"ר פיליס טורק, הייתה אנתרופולוגית ומרצה לעברית.

תור עלה לארץ בגיל 24, ושירת בחטיבת הצנחנים בין השנים 1985–1987. לאחר מכן המשיך לשרת כקצין חי״ר בדרגת סרן במילואים, עד שנת 2008.

 השכלה 
תור גדל בקליבלנד, אוהיו, שם חונך במסגרות יהודיות-אורתודוקסיות והיה פעיל בתנועת בני עקיבא. הוא דחה את לימודי האוניברסיטה כדי ללמוד בישיבות גבוהות בארץ. בשנים 1979-1981 למד בישיבת איתרי ובישיבת הר עציון.

בעל תואר בוגר בפילוסופיה מאוניברסיטת קולומביה, ותואר מוסמך במדעי המדינה ומחשבת ישראל מהאוניברסיטה העברית בירושלים.

בשנת 2003 קיבל תואר מוסמך במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד במסגרת תוכנית עמיתי קרן וקסנר בישראל.

בשנת 2020 היה עמית גולדמן באוניברסיטת תל אביב.

 קריירה 

 משרד החוץ 
ב-1987 הצטרף לקורס הצוערים של משרד החוץ.

ב-1996 יצא לשליחות מדינית בתור מנהל הנציגות הישראלית ISECO בטייפה.

בין השנים 1998–2000 שימש סגן דובר משרד החוץ, וסגן מנהל המחלקה הפלסטינית בין השנים 2000–2002.

בשנת 2003 מונה ליועץ לענייני יהדות התפוצות לנשיא מדינת ישראל משה קצב.

בין השנים 2008–2012 כיהן כקונסול כללי בסן פרנסיסקו.

בין השנים 2013–2020 עמד בראש חטיבת תפוצות ודתות של משרד החוץ.

בשנים 2020–2024 שימש שגריר ישראל בקוריאה הדרומית.

 מחקר ומדיניות 
בשנת 2025 תור הצטרף למכון למחקרי ביטחון לאומי בתחום שיקום התדמית ומערך הדיפלומטיה הציבורית של ישראל.

 עמדות ומדיניות 

 יחסי ישראל - תפוצות 

 חיזוק הקשר עם היהדות הליברלית 
בתפקידו כקונסול כללי בסן פרנסיסקו, תור קידם מדיניות של ׳אוהל רחב׳ אל מול הזרמים בעם היהודי. הוא פעל לקיום שיח עם בעלי עמדות ביקורתיות כלפי ישראל בקהילה היהודית, כל עוד הביקורת שולבה בתחושת שייכות ואכפתיות כלפי מדינת היהודים. הוא הציב את הגבול בכל הקשור לשיתופי פעולה עם ארגונים תומכי תנועת החרם על ישראל והתנגד לשילובם במרחב הקהילתי היהודי. בזמן שהתאחדות הסטודנטים של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי דנה בקידום חרם תרבותי ואקדמי על ישראל במרץ 2010, תור נשא את נאום הפתיחה בעד ישראל, ונשאר באולם במשך שני לילות רצופים כמעשה הזדהות עם התלמידים היהודים והפרו-ישראלים שנכחו בדיונים.

תור תומך בהושטת יד מצד הממסד הישראלי כלפי הזרמים הקונסרבטיביים והרפורמים בארצות הברית ובנקיטת צעדים יזומים כדי להתגבר על המתיחות שעולה לעיתים בינם לבין ישראל. בשנת 2015 הציע להקים "חיל שלום יהודי" כמיזם פילנתרופי מרכזי של מדינת ישראל והעם היהודי, על מנת להגשים את המחויבות של ישראל והעם היהודי למדינות המתפתחות וכדי לייצר מסגרת משותפת להצמחת מנהיגות יהודית ערכית ומובילה בארץ ובתפוצות.

בין השנים 2018 – 2016 חטיבת דתות ותפוצות, בראשותו של תור, הוציאה לפועל את הסמינר המשותף משרד החוץ – היברו יוניון קולג׳ בהם השתתפו מרבית פרחי הרבנות של התנועה הרפורמית, ופעלה יחד עם מכון שלום הרטמן בהכנה והפצה של משאבים חינוכיים והגותיים לקידום קשרי ישראל - תפוצות.

 מאבק באנטישמיות 
כראש חטיבת תפוצות ודתות, תור פעל לקדם את המאבק באנטישמיות באמצעות הכלים המדיניים של ישראל. במהלך שנות כהונתו משרד החוץ, יחד עם ארגונים יהודיים בארצות הברית ואירופה, פעל לקדם את הגדרת האנטישמיות של כוח המשימה הבין-לאומי להנצחת זכר השואה (IHRA). עד סוף 2018, 28 מדינות אימצו את ההגדרה, כמו גם האיחוד האירופאי. ניסיון לקדם אימוץ של ההגדרה על ידי הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה נחסם על ידי רוסיה. בשנת 2021, בעת כהונתו כשגריר בסיאול, קוריאה הדרומית הייתה למדינה הראשונה באסיה שאימצה הגדרה זו לאנטישמיות.

בשנים 2015 ו-2018 החטיבה בראשות תור קיימה את שני המפגשים הגדולים ביותר של הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות. שני המפגשים התמקדו בעלייה במקרי האנטישמיות במרחב המקוון, וקראו לפלטפורמות של הרשתות החברתיות לאמץ קוד התנהגות ואמות מידה מוכרים ואחידים נגד הסתה ופשעי שנאה ברשת. בנוסף, הפורומים עסקו בעלייה באנטישמיות בקרב המחנה הפרוגרסיבי בארצות הברית ובקרב מפלגות הימין הקיצוני באירופה.

תור התנגד לשיתוף פעולה מדיני של ישראל עם מפלגות הימין הקיצוני באירופה, כולל מפלגת החירות האוסטרית, לאור תפישותיהן האנטישמיות ועוינותן לקהילות היהודיות המקומיות. בשנת 2017 הוא הציע מדיניות בידול בת שלושה רכיבים. למרות התנגדותם של חבר הכנסת יהודה גליק ואחרים, ההצעה של תור נשארה עמדתה הרשמית של ממשלות ישראל לאורך השנים: (1) חרם עקרוני על מפלגות נאו-נאציות או כאלה עם עמדות אנטישמיות גלויות; (2) הימנעות מקשרים עם מפלגות בעלות שורשים נאציים ו/או פאשיסטיים וניסיון לגבש דרכי התמודדות בשיתוף הקהילות היהודיות המקומיות; (3) קביעת מדיניות כלפי מפלגות ימין פופוליסטיות באופן נקודתי, תלוי מקרה, ומבוסס נתונים.

 חיזוק יחסי ישראל-קוריאה הדרומית 
במהלך כהונתו של תור בסיאול, ישראל הובילה מבצע חילופי חיסוני קורונה ראשון מסוגו בעולם, תוך שהיא מעבירה מעל 780,000 חיסונים של חברת פייזר לקוריאה.

בשנת 2022 נחתם הסכם סחר חופשי בין המדינות. היה זה הסכם הסחר החופשי הראשון של ישראל באסיה, והראשון של קוריאה במזרח התיכון.

בשנת 2024 נחנך לראשונה בקוריאה מרכז ללימודי ישראל באוניברסיטה הלאומית של סיאול.

במשך תקופתו כשגריר, תור אירח תוכנית רדיו שבועית בנושא התנ״ך אשר עובד לספר ופורסם בקוריאנית.

 דיפלומטיה טכנולוגית וכלכלית 
בספטמבר 2022 השיקה השגרירות הישראלית בסיאול את שגרירות המטאוורס הראשונה בעולם, כחלק משיתוף פעולה וירטואלי עם דרום קוריאה.

בזמן כהונתו כשגריר, התקציב של קרן המחקר המשותף ישראל-קוריאה הוכפל והגיע ל-8 מיליון דולר בשנה. קרן חדשה להשקעות טכנולוגיות משותפות בישראל וקוריאה גייסה 80 מיליון דולר והושקה זמן קצר לאחר סיום כהונתו.

 ביקורת 

 סרטון מתקפת 7 באוקטובר על סיאול 
השגרירות הישראלית בדרום קוריאה ספגה ביקורת בתקשורת הקוריאנית לאחר שיזמה והפיצה סרטון שמדמה מתקפה של חמאס על מרכז העיר סיאול. הסרטון נתפס כתוצר שעלול להזין פחד ציבורי מפני מתקפה של קוריאה הצפונית. תור התנצל על הפרת השלווה הציבורית, והשגרירות הסירה את הסרטון מהפלטפורמות.

 עימות עם המפלגות הפרוגרסיביות בקוריאה 
לאור ריבוי מקרים של שלטים אנטי-ישראלים מחוץ לשגרירות ישראל בסיאול, תור כתב למנהיגי מפלגות הירוקים, הלייבור והצדק וביקש מהם להימנע משימוש בביטוי ״מהנהר לים נשחרר את פלסטין״, תוך שהוא מסביר שהמינוח רומז להשמדה של מדינת ישראל. מנהיגי המפלגות קרעו את מכתבו של תור בשידור חי ברשתות החברתיות.

 התנגדות לקשר עם מפלגת החירות האוסטרית 
תור התנגד לקשרים רשמיים של ישראל עם מפלגת החירות האוסטרית. הוא הותקף בשל כך על ידי חבר הכנסת יהודה גליק והפובלציסט אריאל כהנא, שהאשימו את תור בהצבת מכשול מיותר על יחסי החוץ של ישראל עם מפלגה אוסטרית נבחרת. משרד החוץ תמך בעמדתו של תור, וראש הממשלה בנימין נתניהו הורה לממשלה לא לקיים מגעים רשמיים עם המפלגה.

 הגנה על פסטיבל הסרטים היהודי בסן פרנסיסקו 
בשנת 2009 פסטיבל הסרטים היהודי בסן פרנסיסקו הקרין את הסרט רייצ׳ל שעוסק בסיפורה של רייצ'ל קורי והזמינה את אימה סינדי קורי לשאת דברים. החלטה זו עוררה תרעומת בקרב תורמים וחוגים פרו-ישראלים. אך למרות הביקורת של תור על עצם ההחלטה להקרין את הסרט ולהזמין את אמה של רייצ׳ל לדבר שם, הוא תמך בהחלטה של הפדרציה היהודית המקומית לא להפסיק לתקצב את הפסטיבל, מתוך שכנוע שהפסטיבל מהווה כלי חיוני לקידום תרבות ישראלית וזהות יהודית באזור המפרץ, ואין להחריב את הפסטיבל בגלל טעות חד פעמית, אף אם היא טעות קשה. חלק מחברי הקהילה היהודית השמרניים ביקרו את עמדתו של תור, ואף התלוננו על עמדה זו לשר החוץ אביגדור ליברמן.

 חיים אישיים 
תור נשוי לד"ר נעמי תור, עובדת סוציאלית קהילתית ומגשרת, לשעבר יו"ר התאחדות מרכזי הגישור והדיאלוג בקהילה בישראל. הם מתגוררים בבית שמש, ולהם ארבעה ילדים.

 מאמרים נבחרים 
 סיוע מדינת ישראל לעולם המתפתח והשיח ההלכתי העכשווי, בית הלל, ניסן תשע"ז, אפריל 2017
 על העיוורון היהודי, במגזין ארץ אחרת. 19 בינואר 2011
 שרות החוץ הנאור, רישומים. יוני 2000
 הבית השלישי והאחרון, בעיתון דבר. 22 יולי 1991
 מאמריו של עקיבא תור באתר מיזם 929 - תנ״ך ביחד
קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:עולים בשנות ה-1980
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:בוגרי ישיבת איתרי
קטגוריה:בית שמש: אישים
קטגוריה:שגרירי ישראל בקוריאה הדרומית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1960