ג'רג' ראנקי (מלחין)

György Ránki (במקור רייס, בהונגרית: Ránki György; בודפשט, 30 באוקטובר 1907 – בודפשט, 22 במאי 1992) היה מלחין יהודי-הונגרי זוכה פרס קושוט (הפרס הממלכתי הגבוה בהונגריה, מקביל לפרס ישראל).

 קורות חייו 
ג'רג' רייס נולד במשפחה יהודית ברבע 6 של בודפשט, כבנם של ד"ר פרידייש רייס כימאי, ושל רוזליה סידוניה הניג (1875–1945). בשנת 1912, הוא ואביו המירו את דתם לקלוויניסטית (אין על כך תיעוד). הוא למד קומפוזיציה אצל זולטאן קודאי בין השנים 1926 לבין 1930 באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט. לאחר מכן עסק במחקר של מוזיקת העם במוזיאון האתנוגרפי לצד לאסלו לייטה. בשנים 1947–1948 עמד בראש מחלקת המוזיקה של הרדיו ההונגרי, ולאחר מכן חי בפריז ובלונדון בין 1948 לבין 1949.

 עבודתו 
הוא היה מלחין רב-צדדי שלא הפלה בין ז'אנרים. לפי השקפתו, ניתן ליצור יצירות ערכיות וגם חסרות ערך בכל ז'אנר. הוא כתב אופרות, מחזות זמר, בלט, מוזיקת סרטים, מוזיקה נלווית להצגות תיאטרון ולמחזות רדיו, יצירות תזמורת וקאמרית וגם שירים. יצירתו הפופולרית והידועה ביותר היא האופרה "בגדיו החדשים של המלך פומאדה" (The Pomade King's New Clothes), שאת הטקסט שלה כתבה אמי קארואי, על פי אגדה של אנדרסן, לבקשת הרדיו ההונגרי (לימים הוא הלחין שתי סוויטות מהחומר המוזיקלי של היצירה). האופרה הוצגה בבית האופרה של בודפשט ב-6 ביוני 1953. יצירה פופולרית נוספת שלו היא המחזמר "שלושת לילות של אהבה", שאת מילותיו כתבו מיקלוש הובאי ואישטוואן וש, ונעשתה ממנו גם גרסת קולנוע וטלוויזיה. הוא הלחין אופרת מסתורין בנושא "טרגדיית האדם", המבוססת על הדרמה טרגדיית האדם של אימרה מדאץ' (1970), אך כתב אופרות נוספות אחדות.

הוא הלחין גם קנטטה, למשל, המבוססת על שירו של אטילה יוז'ף, "בשולי העיר" (A város peremén), ואורטוריה המבוססת על שירו של מיקלוש רדנוטי, "Á la recherche". בין פרטי הסרט שלו, ראוי להזכיר את המוזיקה שכתב לסרט מצויר, המחזה "שני וידויים (Két vallomás) בבימויו של מארטון קלטי, שצולם ב-1962, ואת הסרט המפורסם קרוסלה (סרט) מאת זולטאן פאברי.

עבודתו זכתה להכרה בפרסים רבים, שלושה ימים לפני מותו קיבל את הצלב האמצעי של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של הונגריה על מפעל חייו.

 פרסים והוקרה 
 פרס פרנץ ארקל (1952 – דרג A), 1957 – דרג B)
 פרס קושוט (1954)
 פרס האמן המצטיין (1963)
 דרגת זהב לפי סדר עבודה (1967)
 פרס פרו-ארטה (1970)
 מסדר ההצטיינות להונגריה הסוציאליסטית (1977)
 פרס ברטוק-פסטורי (1987)
 פרס האמן הדגול (1988)
 צלב אמצעי של מסדר הצטיינות הרפובליקה של הונגריה (1992)

 יצירותיו העיקריות 
 אופרות 
 בגדיו החדשים של המלך פומאדה (מבוסס על האגדה של הנס כריסטיאן אנדרסן לטקסט מאת אמי קארואי), (1953)
 טרגדיית האדם (מבוססת על הדרמה טרגדיית האדם של אימרה מדאץ') (1970)
 The Lunar Boatman (מאת שאנדור וורס) (1979)

 אופרטה 
 בחירת גברת (אופרטה ב-3 מערכות) הלברית נכתבה על ידי ארנה אינוצנט וינצה ורז'ה טרק מסיפורו הקצר של טיבור צ'רש (בודפשט, 12 באוקטובר 1958)

 מחזמר 
 שלושת הלילות של אהבה - מלות השירים: אישטוואן וש, לברית: מיקלוש הובאי (תיאטרון פטפי, 12 בינואר 1961 )

 אורטוריות 
 1944 Cantus urbis (מיקלוש רדנוטי)
 שיר על העיר (טיבור דרי), 1972
 קין והבל, 1992

 בלט 
 קרקס - סצנות חלום פנטסטיות בחמש תמונות, עם הקדמה (דרמת ריקוד סימפונית המבוססת על סיפורה הקצר של פרידייש קארינתי), (1965)
 שיקוי קסם (1975)
 האביר פזמן (על פי יאנוש אראן) (1956)

 יצירות תזמורת, יצירות קונצרט 
 שתי סימפוניות
 תחרות ויולה
 קונצ'רטינו לצימבלום ותזמורת
 1514 לפסנתר ולתזמורת

 מוזיקה קאמרית 
 רביעיית מיתרים
 סרנדה של הדרקון בעל שבעת הראשים
 1960 פנטארופוניה

 עשרים מוזיקות במה 
 מי המנצח - משחק שירי ילדים, מתוך ספרו של לאסלו הארש The Winners Are Wanted. (תרגיל בוקר, חבר השופטים כאן. איך הבנות...)

 חמישים פסקולי סרטים 
 Édes Anna
 Két vallomás (benne a Párizsban szép a nyár című keringő)
 Körhinta
 Hattyúdal (benne a slágerré vált Villa Negra románca című filmbetét)
 A kiskakas gyémánt félkrajcárja
 A beszélő köntös
 Két bors ökröcske
 Mekk Elek, az ezermester
 Zsoltár gyermekhangra
 Utazás a koponyám körül
 A Pendragon legenda (1974)
מוזיקה לחרוזיה של בתו קטלין ראנקי:
 Emberiség
 Invokáció a kék madárhoz
 Két karodban
 Óda a természethez
 Régmúlt időkben merültem
 The Poet´s Song

 דיסקוגרפיה 
 1973 – Zeneművek a főváros egyesítésének 100. évfordulójára. Hungaroton SLPX 11699 (közreműködő)
 1988 – A Rádiózenekar fúvósötöse. Radioton SLPX 31084 (közreműködő)
 1995 – Kortárs magyar fúvószene. Hungaroton HCD 31612 (közreműködő)
 1996 – Magyar zeneszerzők rézfúvós kamarazenéje. Hungaroton HCD 31680 (közreműködő)
 1997 – Kortárs magyar szerzők művei cimbalomra. Hungaroton HCD 31669 (közreműködő)
 1997 – Kortárs magyar zene trombitára és hárfára. Hungaroton HCD 31734 (közreműködő)
 2001 – Ránki György: Pomádé király új ruhája. Hungaroton HCD 31971 (saját)
 לקריאה נוספת 
 עורך אנדראש סקיי: מי זה מי במוזיקה ההונגרית? הוצאת מוזיקה, בודפשט, 1988. עמ' 376. 
 אמוקה מיהאליק: הקשבתי לבכורה של ההצגה המוזיקלית-רדיו "הזוכה האלמוני" ברדיו קושוט כשהייתי ילדה.

 קישורים חיצוניים 

 תמונה של ראנקי
 תמונה של ראנקי, 1987.
 תכנייה: בגדיו החדשים של המלך פומאדה. אכסניית MR לילדים
 תכנייה: בגדיו החדשים של המלך פומאדה - סוויטת פידליו
 תכנייה: 1514 - פנטזיה. פידליו
 מבקר אמנות: אריסטופנס. פידליו
 György Ránki 100. קפה מומוס
 סקירת Pomade. מוּסִיקָה
 לקסיקון התיאטרון ההונגרי
 מוזיקת סרטים
 ראיון עם מלחיני מוזיקת סרטים
 מי המנצח? – קטע פסנתר

 הערות שוליים 

קטגוריה:מלחינים יהודים הונגרים
קטגוריה:מלחינים מן המאה ה-20
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
קטגוריה:יהודים זוכי פרס קושוט
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהודים מומרים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1907
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1992