שקל צורי

השקל הצורי היה מטבע כסף שנטבע בעיר הפיניקית צור ושימש כאמצעי התשלום המרכזי בלבנט החל מ־126 לפנה"ס עד סביבות 60 לספירה.

 רקע 
השימוש במטבע הגיע לפיניקים בסוף המאה ה־5 לפנה"ס, בזכות השגשוג בעריהם והמגעים עם יוון (שם גדל השימוש במטבעות במסחר).משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 23 בצור הוטבעו, בתחילה, סטטרים (לפי משקלם, 13.5 גרם, וחיקוי הינשוף של מטבעות אתונה שהופיע עליהם; אך ייתכן שאותם מטבעות שימשו גם כשקל כפול צורי, שבהמשך הפך לשקל צוריקינדלר, מיטבעת צור, עמ' 320.), עליהם הופיעו בצד אחד (בקומבינציות שונות) מלקרת אלוהי העיר מזוקן וחמוש בחץ וקשת רוכב על היפוקמפוס, גלי ים, חלזונות הארגמן ודולפינים, כולם סמלים הקשורים לאופייה של צור והמיומנות הפיניקית בים, ובצד השני ינשוף (חיקוי למטבעות האתונאים), עם סמלים מצריים (מטה רועים, ḥḳ, המסמל שלטון, ומחבט דיש, ḥw, המסמל משילות) ותאריך שנת ההטבעה.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 23–25קינדלר, מיטבעת צור, עמ' 319 כבר מתקופה זאת הוטבעו בפיניקיה שקלים, שהמפורסם שבהם היה השקל הכפול הצידוני, ואלה היו המטבעות המרכזיים בפיניקיה ובאזור באותה תקופה; אך סביב שנת 350 לפנה"ס עברו הערים בפיניקיה להשתמש במטבעות לפי סטנדרט יווני.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 24

ממות אלכסנדר מוקדון ועד שנת 127 לפנה"ס עברה צור בין יורשיו התלמים והסלאוקים. לבסוף, לאחר מות דמטריוס השני הפכה צור לעיר לחופשית ונקבע בה מניין שנים חדש החל מ־126/125 לפנה"ס והחלה בה טביעה אוטונומית.יעקב משורר, אוצר מטבעות היהודים, ירושלים, 1977, עמ' 68–73Hill, Catalogue, pp. cxxiv–cxxv הטביעה העצמאית של צור נעשתה על פי התקן התלמי, שלפיו השקל שקל כ־13.95 גרם ומחצית השקל 6.67 גרם.

 השקל הצורי תחת שלטונות ההלניסטים ורומא 
ממוזער|מטבעות ממטמון עספיא, שכלל בעיקר שקלים וחצאי־שקלים צוריים
השקל הצורי היה המטבע החשוב ביותר והעיקרי בלבנט (בקרב אנשי סוריה, הכנענים־פיניקים והיהודים), החל מ־126/125 לפנה"ס (שנת ההטבעה הראשונה, עם ירידת הממלכה הסלאוקיתקינדלר, מיטבעת צור, עמ' 318) עת ירש את הטטרדרכמה הסלאוקית, למשך כ־180 שנה.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 27 בצד השקלים נטבעו חצאי שקלים, וכן רבעי שקלים נדירים.Hill, Catalogue, p. cxxxiv

מבחינה עיצובית, על צדו האחד של השקל הצורי הופיע ראש מלקרת־הרקלס – מלקרת הוא האלוהות הראשית של צור, בעל צור והאל המגן שלה, שזוהה בתקופה ההלניסטית  הרקלס היווני.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 28 האל הופיע גם על מטבעות מקפריסין (כתיון, סלמיס, קוריון  ואמתוס ) דבר המצביע על קשרי צור והערים הפיניקיות באי.קינדלר, מיטבעת צור, עמ' 321 על צדו השני של השקל הצורי באותה תקופה הופיעו הנשר הסלאוקי (ובהמשך, הנשר הרומי) שבין רגליו חרטום אניה, המסמל את אופייה של צור ועוצמתה הימית, אלת הרקלס  שסימלה את מטבעת צור, וכיתוב יווני: ΤΥΡΟΥ ΙΕΡΑΣ ΚΑΙ ΑΣΥΛΟΥ – צור הקדושה ועיר מקלט. נוסף על כיתוב זה, הופיעו על המטבעות מונוגרמות יווניות ואותיות פיניקיות שונות.Hill, Catalogue, p. cxxxv

ידוע אך מקרה אחד משנת 104/103 לפנה"ס שבו הוטבע מטבע שקל כפול מזהב; על צדו אחד ראש טיכה, ועל צדו השני קרן שפע כפולה עם הכיתוב היווני הרגיל לשקלים.

השקל הצורי איבד ממעמדו בסביבות 60 לספירה, בעקבות הטבעה מאסיבית של דינר רומאי במזרח התיכון בימי נירון.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 39קינדלר, מיטבעת צור, עמ' 322 ההנפקה האחרונה של השקלים הצורים שידועה בימינו חלה בימי נרון והיא נושאת את שנת 191 למניין האוטונומיה, שהיא שנת 66/5 לספירה.C. Meir, Tyrian Sheqels and Half sheqels with Unpblished DatesFrom the Isifya Hoard in the Kadman Numismatic Pavilion, Israel . Numismatic Research 3, 2008 p. 120 עוד בימי נירון, הוקמה בצור מטבעה רומית גדולה לטטרדרכמות רומיות שהוטבעו בה ובערים חשובות אחרות במזרח עד אמצע המאה ה־3 לספירה, ונועדו לספק מטבעות ללגיונות הרומיים באזור. גם בתקופה זאת, הייתה למטבעות הצוריים תפוצה רחבה בלבנט.קינדלר, מיטבעת צור, עמ' 322–323

ממוזער|קופסת מטבעות ולצדה שקלים צוריים ויורשיהם, השקלים הישראלים הקדומים
צור הייתה המקור העיקרי למטבעות כסף בארץ ישראל כמה מאות שנים קודם לשקל הצורי,קינדלר, מיטבעת צור, עמ' 323 והשקל הצורי היה המטבע הבלעדי לתשלום חובות בבית המקדש השני.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 28 המטבע היה כה חשוב בעיני היהודים, אולי בזכות טהרת מתכתו ודיוק משקלו, שקביעתו כסטנדרט לתרומות קודש למחצית השקל העלימה עין מהסמלים הפגניים שעליו כגון מלקרת והנשר.קינדלר, מיטבעת צור, עמ' 322 במשנה מוזכר שכל השקלים המוזכרים בתורה הם שקלים צוריים., , ראו משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 28 בתקופת המרד הגדול הוחלף השקל הצורי ב"שקל ישראל" – עם פרוץ המרד בשנת 66 לספירה (לא קיימים שקלים צוריים מאוחרים משנת 65) הוטבעו מטבעות יהודיים בירושלים, שמשקלם ותכולת מתכתם שווים לשקל הצורי, ואף הכיתוב "ירושלים הקדושה" עליהם מקביל לכיתוב "צור הקדושה" ביוונית על מטבעות צור.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 42רחל ברקאי, טביעת מטבעות בירושלים בימי בית שני, בתוך: ישעיהו גפני, רוני רייך, יהושע שוורץ (ע.), ספר ירושלים בימי הבית השני כרך ב', יד יצחק בן צבי, 2020, עמ' 655–674 (במיוחד 670–673)

שווי השקל הצורי היה 4 דרכמות (טטרדרכמה).יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, 2.21.2 = 2.592 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית) ערכם של שקלי צור חוקה גם על־ידי אנשי אשקלון והנבטים במטבעותיהם.משורר, מטבעות עתיקים, עמ' 29

לקריאה נוספת



 קישורים חיצוניים 

 מחצית השקל, השקל הצורי וחישוב מדויק של מחצית השקל נכון להיום, באתר Banknote

 הערות שוליים 

קטגוריה:מטבעות עתיקים
קטגוריה:מטבעות אסיה
קטגוריה:צור
קטגוריה:מטבעות שיצאו משימוש
קטגוריה:פיניקים
קטגוריה:לבנון: כלכלה
קטגוריה:סוריה: כלכלה
קטגוריה:ארץ ישראל: כלכלה