תאוריית הקשר לתפירת תיקים בישראל

תאוריית הקשר לתפירת תיקים על ידי גופי האכיפה בישראל היא תאוריית קשר לפיה ישנה מגמה של שימוש בהליכים פליליים כלפי אישי ציבור באופן לא מידתי מסיבות פוליטיות. תאוריית הקונספירציה אינה אחידה, אין בנמצא טקסט מכונן עליו מסכימים תומכי התאוריה. על פי רוב הטוענים לקיומו של קשר להפללת שווא, לא מציעים הסבר אחיד שיכול לכרוך את הפללתם של אישי ציבור מכל רחבי הקשת הפוליטית.

מאפייני תאוריית הקשר
התומכים בתאוריית הקשר מתבססים על מגמת עלייה במספר החקירות וכתבי האישום כנגד אישי ציבור, ועל רצף של ראשי ממשלה שנחקרו בזה אחר זה. הם אינם מקשרים זאת להתרבות מעשי השחיתות או לעלייה בחומרתם. מחזיקי התיאוריה מייחסים מעין "נקמנות" למערכת המשפט, לאור מספר מקרים בהם נפתח תיק פלילי לאיש ציבור שתמך בשינויים במערכת המשפט, או שביקש למנות שופט בבית המשפט העליון, בניגוד לדעת שופטי העליון הקיימים. אם המשפט הסתיים בהרשעה, נשמעו טענות כי מערכת המשפט הפעילה כלפיהם אכיפה בררנית, ואם הוא הסתיים בזיכוי או באי העמדה לדין, ראו בזה ראיה ל"תפירת תיק".

העילות העומדות בבסיס תאוריית הקשר תלויות בהשקפת העולם של התומכים. חלקם גורסים שהמגמה היא חלק ממהלך רחב של השתלטות מערכת המשפט על המערכת הפוליטית, בין התומכים בגישה זו הפרופ' דניאל פרידמן, פרופ' יואב דותן, ד"ר גדי טאוב וראובן ריבלין שאף טבע בהקשר זה את הביטוי "כנופיית שלטון החוק" ד"ר אבישי בן חיים הגדיר זאת כמאבק בין "ישראל הראשונה" ל"ישראל השנייה", ויש מתומכי תאוריית הקונספירציה, הטוענים שמדובר במזימה של השמאל לפגוע בממשלות הימין. יש שנמנעו מלהעניק הסבר מדויק לתאוריה אך התריעו כי קיים חשש לפעולה משיקולים זרים. למשל, פרופ' רות גביזון שהציעה כי גורמי אכיפת החוק לא מגלים די רגישות לאפשרות שמעורבותם בעניין מסוים עלולה להשפיע על שיקול דעתם. פרופ' מני מאוטנר ופרופ' אמנון רובינשטיין שהציעו להקים גוף ביקורת על הפרקליטותאמנון רובינשטיין, כח משחית, בעיתון מעריב, 10 בנובמבר 2006. הפרשן אמנון אברמוביץ' טען אף הוא כי יש להקים ועדת חקירה לנושא, וכי תפירת התיקים לאישי ציבור מקורה בשיקולי קריירה.

דוגמאות שתומכי התיאוריה מסתמכים עליהן

לאורך השנים יש יותר חקירות והגשת כתבי אישום מול אישי ציבור על רקע שחיתות שלטונית בישראל ועבירות פליליות נוספות (כמו מעשים מגונים). כנגד חברי הכנסת, בין 1949 ל-1969 הוסרה החסינות של שלושה מחברי הכנסת בגין חשד לשחיתות פלילית, ואיש מהם לא הורשע. בין 1969 ל-1995 הוסרה החסינות של שבעה חברי כנסת, מתוכם שישה הורשעו. בין 1995 ל-2010 הוסרה החסינות של 13 חברי כנסת, מתוכם הורשעו 11. שיעור ההרשעות של חברי כנסת אלו בין 1969 ל-2010 נותר דומה - כ-85%. אהוד אולמרט, שכיהן כראש עיריית ירושלים, שר וראש ממשלה נשפט והורשע בארבע פרשיות שחיתות שונות. בין 1981 ל-2021 נתבעו והורשעו עשרה שרים בעבירות שונות. בנימין נתניהו כראש ממשלת ישראל הואשם בארבעה תיקי שחיתות. בנוסף, חקירות, אישומים והרשעות נוגעת לעוד עשרות אישי ציבור כולל ראשי ערים, נושאי תפקידים בחברות ממשלתיות, קצינים בכירים, מנכ"לים משרדי ממשלתיים ועוד.

פרופ' דניאל פרידמן שכיהן כשר המשפטים בממשלת אולמרט, מחזיק בתאוריית הקשר, ומונה את ההליכים הפליליים שננקטו כנגד אנשי ציבור שהואשמו בעבירות שונות, החל מקנוניה פוליטית, דרך מעשים מגונים, ועד לקיחת שוחד והפקת רווחים לא חוקיים, בהם ראובן ריבלין, יעקב נאמן, רפאל איתן, דרור חטר-ישי, בנימין נתניהו, אביגדור ליברמן, חיים רמון ואהוד אולמרט. לטענתו ההליכים הפליליים נגדם הושפעו מתאוריית קונספירציה זו, הוא תולה זאת כחלק ממהלך רחב של התגברות האקטיביזם השיפוטי.

פעילות הכנסת והממשלה לביקורת מערכת המשפט
בשנת 2014 הוקמה נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות בראשה הועמדה השופטת הילה גרסטל. גרסטל נתקלה בחוסר שיתוף פעולה מצד הפרקליטות, מקורביה טענו כי הפרקליטות התנקמה בה. כשנה לאחר מכן פורסם תיק 1270 לפיו נתניהו ביקש למנות את גרסטל לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה בתמורה לסגירת תיק המעונות. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, סגר את התיק.

באוגוסט 2016 חוקקה הכנסת את , שמסדיר את פעילותה של נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, שמחליפה את נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות, והשופט דוד רוזן נבחר לעמוד בראש נציבות זו. רוזן טען כי הסדרת הנציבות ב-2016 הפכה אותו לגוף חסר שיניים והמליץ לסגור אותו באם לא יתוקן החוק.

 ביקורת 
אחת הטענות המרכזיות של מבקרים של תאוריית הקשר הנה שאין עובדות שניתן להפריכן בבסיס התיאוריה. כך למשל התאוריה על 'תפירת תיק' ליעקב נאמן מתבססת על אמרה של שמעון שבס שהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה של יצחק רבין שטען ששמע את היועץ אז, מיכאל בן יאיר, אומר שהוא הולך "לדפוק את הפשיסט". שבס טען שהכוונה ליעקב נאמן. גם תאוריית הקונספירציה על 'תפירת תיק' לחיים רמון אינה ניתנת להפרכה שכן בבית המשפט הורשע חיים רמון על ידי שלושה שופטים ולא ערער על כך, לכן אם הרשעה זאת אינה מספקת, כיצד ניתן להוכיח שלא 'נתפר תיק'.

טענה נוספת, של המכון הישראלי לדמוקרטיה, הנה שזיכוי נבחרי ציבור אינה הוכחת ל'תפירת תיקים' והפרקליטות למדה מכל מקרה של זיכוי של נבחרי ציבור ותיקנה את עצמה.

אמונה בתאוריית הקשר
סקר שערך ד"ר עומר יעיר מהמכון לחירות ואחריות באוניברסיטת רייכמן בפברואר 2023 מצא כי כ-60% ממצביעי הליכוד האמינו בתיאוריית הקונספירציה לפיה כתבי האישום כנגד נתניהו נובעים מרדיפה משפטית מצד אליטה יריבה. הדבר תאם אמונה בתאוריות קשר נוספות - כ-10% ממצביעי הליכוד הסכימו עם תיאוריות הקונספירציה לפיהן השב"כ רצח את רבין. סקר שנערך בנובמבר 2023, מצא כי 18% מהמשיבים מכלל הציבור בישראל הסכימו עם תאוריית הקונספירציה של "בוגדים מבפנים", לעומת 46% שלא הסכימו. בקרב מצביעי הליכוד, 33% הסכימו עם הטענה. 

 ראו גם 
 תאוריית קשר
 הלכת דרעי-פנחסי
 הארנק והחרב
 ליאורה גלט-ברקוביץ'
 מסמך יצחקי
 פופוליזם ימני
 ביביסטים

לקריאה נוספת
 דניאל פרידמן, קץ התמימות: משפט ושלטון בישראל, משכל – הוצאה לאור, 2019
 אבישי בן חיים, ישראל השנייה – הבשורה המתוקה, הדיכוי המר, ידיעות ספרים, 2022
 יעקב נאמן, אל תירא עבדי יעקב (אוטוביוגרפיה), הוצאת משכל, 2017
 דרור חוטר ישי, הכח ממכר, כנרת זמורה דביר, מרץ 2021

 קישורים חיצוניים 


 דיני נפשות – פרק שלישי שכרון הכח סרטה של אורנה בן דור פורסם במרץ 2016 בערוץ 10





 הערות שוליים 

קטגוריה:תאוריות קשר
קטגוריה:משטרת ישראל: פרשיות