מחדלי ההפריה באסותא

מחדלי ההפריה באסותא היו שורת מחדלים שהתרחשו בישראל בבית החולים אסותא ראשון לציון ובבית החולים אסותא רמת החייל והתפרסמו בשנים 2022–2023.

פרשת החלפת העוברים
ב-14 בספטמבר 2022 פורסם כי התגלה בבדיקה גנטית שלאישה בהיריון מתקדם (בשבוע 30) שהעובר שהוחזר לרחמה באסותא ראשון לציון אינו קשור לה ולבן זוגה באופן גנטי. בעקבות הפרסום החליט משרד הבריאות להקים מיידית ועדת בדיקה (בראשות פרופ' עמי פישמן) ולזמן עשרות נשים לבדיקות על מנת לאתר את ההורים הגנטיים של העובר. כשלושה ימים לאחר מכן, ב-17 בספטמבר נאסר על המרכז הרפואי לקבל מטופלות חדשות למחלקת ה-IVF (ההפריה חוץ-גופית).

בזמן החיפושים אחר ההורים הגנטיים, התינוקת נולדה ב-26 באוקטובר. היולדת היא זו שגידלה את התינוקת עם לידתה, ואף התחננה להמשיך ולגדל אותה - בניגוד לבית החולים שהמשיך את החיפושים אחר ההורים הגנטיים. בעת הלידה ההורים נרשמו במשרד הפנים כהורי הילדה ונתנו לה את השם סופיה. ב-29 בינואר 2023 בית המשפט המחוזי מרכז דחה את ערעור ההורים, והורה על ביצוע בדיקות גנטיות לחמישה זוגות ואם יחידנית הטוענים לקשר גנטי עם התינוקת. ב-8 במרץ בית המשפט העליון החליט שלא לקיים יותר בדיקות גנטיות לזוגות אחרים. ב-6 באוגוסט 2023 החליט בית המשפט המחוזי מרכז, בעקבות ממצאי ועדת הבדיקה של משרד הבריאות, לאפשר בדיקה גנטית לזוג נוסף. ההורים הלא-ביולוגיים עתרו לבג"ץ. ב-6 בספטמבר 2023 החליט בית המשפט העליון לדחות את ערעורם ולאפשר את ביצוע בדיקת ה-DNA במטרה לבדוק התאמה בין הזוג הנוסף לבין התינוקת. ב-7 במרץ 2024 פורסם כי חצי שנה קודם לכן נמצאו זוג ההורים הגנטיים של התינוקת שעמדה במוקד הפרשה.

ב-24 בנובמבר 2024 פסק בית המשפט לענייני משפחה בראשון לציון להעביר את התינוקת בת השנתיים מההורים המגדלים להוריה הגנטיים. ההורים המגדלים ערערו על החלטה זו.
ב-10 במרץ 2025 הפך בית המשפט המחוזי מרכז את ההחלטה וקבע כי התינוקת תישאר אצל ההורים להם נולדה. בפסק הדין נכתב ביחס לחשש מטעויות בהליכי הפריה מלאכותיים כי ״יש להעדיף את 'עקרון הוודאות' לפיו האם היולדת היא אמו של הילוד, דבר שיקנה ודאות באשר לתוצאות טעויות עתידיות העלולות להתרחש בהליכי פריון מלאכותי״.

ב-11 במאי 2025 דחה בית המשפט העליון את ערעור ההורים הגנטיים ברוב של ארבעה שופטים נגד אחת. פסק הדין העיקרי נכתב על ידי השופטת יעל וילנר ואליה הצטרפו השופטים עופר גרוסקופף ויחיאל כשר. השופט אלכס שטיין הצטרף אף הוא לדעת הרוב אך הוסיף כי יש לרשום את האב הגנטי כאביה של הילדה, ללא זכויות אפוטרופסות. השופטת דפנה ברק-ארז סברה בדעת מיעוט כי יש לקבוע כי ההורות היא של הוריה הגנטיים של הילדה. פסק הדין קבע כי יש לקבוע מתכונת מתאימה לקשר בין הילדה לבין הוריה הגנטיים.

מחדלים נוספים
ב-11 בפברואר 2023 פורסם על מחדל נוסף ביחידת ההפריה בבית החולים אסותא רמת החייל. במקרה זה התרחשה תקלה בתמיסות בהן הושרו ביציות מופרות. כתוצאה מהתקלה, הביציות לא התפתחו והמטופלות נזקקו לטיפולים נוספים. על בית החולים נמתחה ביקורת על כך שהתעכב עם הדיווחים ואף שינה גרסאות.

ב-19 במאי 2023 פורסם על מחדל נוסף באסותא רמת החייל. פורסם כי ילד שנולד בדצמבר 2018 אינו תואם מבחינה גנטית לאביו. בית החולים מסר כי ייתכן שהיה עירוב של תרומת זרע. המקרה התפרסם לאור יוזמת ההורים ובבדיקה עצמאית.

בהמשך לאירועים מבקר המדינה ערך ביקורת בין מרץ 2023 עד ינואר 2024. בדו"ח שפורסם בנובמבר 2024 דיווח כי מצא ליקויים רבים בהם בתהליך זיהוי המטופלים, שימוש בתשתיות מיושנות, מחסור ניכר באמבריולוגים וצוות רפואי תומך.

תגובת משרד הבריאות
לאחר שימוע שנערך בעקבות המקרה הראשון, ב-27 בנובמבר 2022 מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' נחמן אש וראש חטיבת רפואה ד"ר הגר מזרחי הכריזו על צמצום היקף פעילות המחלקה. ב-20 ביולי 2023 משרד הבריאות אסר על אסותא רמת החייל לקלוט עוד מטופלות חדשות במחלקה. באסותא הגיבו כי מדובר בפגיעה מיותרת ומפלה בציבור המטופלות. באותו החודש משרד הבריאות המליץ להגביל את מספר מחזורי הטיפול בכל יחידה להפריה חוץ גופית ל-8,000 לכל היותר על מנת לצמצם את העומס על המחלקות השונות.

קישורים חיצוניים
תרצה יואלס, סיגל קני־פז, גבריאל וייל, טובתה של התינוקת מאסותא: חשיבותה של התקשרות, שיח.זכויות@מינרבה, 29 בדצמבר 2024.

 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: בריאות ורפואה
קטגוריה:2023 בישראל
קטגוריה:2022 בישראל
קטגוריה:אסותא מרכזים רפואיים