יהודה משקוני

רבי יהודה ליאון משקוני (נפטר סביב ה'קל"ה, 1375) היה תלמיד חכם נודד מתקופת הראשונים, מחבר פירוש אבן העזר על פירוש אבן עזרא לתורה.

ביוגרפיה
נולד למשה בערך ב-1327 באוחריד שבצפון מקדוניה בנעוריו עזב את העיר בשביל "בקשת החכמה" והגיע לנגרופונטי - האי אוויה שם למד מפי רבי שמריה בן אליה האקריטי, עם מותו של רבו ב-1345 בערך הוא המשיך בנדודיו ועבר ב"מדינת ביריא" ב"אי קיאו", ב"אי קפרוס", ב"מדינת הצחוק" וב שבאנטוליה.

בשלב זה של מסעו הוא פגש את פרשן האבן עזרא רבי עובדיה המצרי ולמד אצלו מדעי הטבע (בעיקר אסטרונומיה) וערבית, מהאזכור של רבו במהלך מסעות הללו נראה שפגשו באחת הערים האלו, אך מכיוון שמזכיר גם את מסעותיו למצרים יותר סביר שפגשו שם, ולאחר מכן המשיך במסעותיו.

לאחר מכן המשיך למיורקה ולפרפיניאן שבדרום צרפת (בה נפגש עם דוד בן יום טוב), תיאור מסעותיו של משקוני מסתיים בפרפיניאן אך הוא מספר שב-1370 הוא היה במרקש שבמרוקו, במיורקה נפגש עם רבי משה נרבוני.

בפירושו לפירוש האבן עזרא בחומש שמות הוא כותב שאת פירוש זה הוא כותב בב' בשבט ה'קכ"ב ומכאן שככל הנראה התחיל לכתוב את הביאור ב-1361. לפי שטר המכירה של ספרייתו של משקוני היא נמכרה ב-1377 שנתיים לאחר פטירת אשתו מונה שנפטרה שנתיים אחריו. עולה מכאן שהוא נפטר ב-1375. מוכר הספרייה היה בנה של אשתו מנישואים ראשונים ונראה שלא היו לו בנים. בספרייה היו 155 ספרים, חלק גדול מהם עסק ברפואה מה שמלמד שמשקוני היה רופא.

חיבוריו
 הקדמה ומבוא לספר יוסיפון נדפס חלקית בתוך קובץ אוצר טוב בעריכת אברהם ברלינר, ברלין 1878.
משקוני כתב פירוש לשיר השירים שלא שרד, כמו כן הוא תכנן לכתוב ספרים בנושאי דקדוק, פרשנות, טעמי המצוות, זואולוגיה ועוד, ככל הנראה הוא לא הספיק לכותבם.

 פירושו לפירוש האבן עזרא 
פירוש בשם אבן העזר לפירוש האבן עזרא לתורה, נדפס על ידי חיים קרייסל.

פירושו של משקוני לפירוש האבן עזרא הוא בסגנון שכלתני מובהק, כמעט כל עניין פילוסופי שהוא מפורש הוא מגדיר כסוד כמוס וכעניין עמוק. הכתיבה האזוטרית עוברת בחיבורו תהליך של וולגריזציה. מעתה אין מדרג של חשיבות בין העניינים השונים; כמעט כל תפיסה פילוסופית, מדעית, אסטרולוגית ומאגיה נהפכה לעניין שראוי להצנעה מחד גיסא, ולגילוי עצום בידי הפרשן מאידך גיסא.

בפירושו אין שיטה ערוכה ומובנית, אף על פי שתוכניות פילוסופיות נאו­אפלטוניות ושמרניות, למשל, שבות ונשנות בהם; כך יש ממד של שמרנות במארג הסודי והשכלתני של משקוני, מארג שיש בו היבטים רדיקליים לא מעטים. הוא הקדיש לא מעט מאמצים להדגיש את מעמדו המיוחד של עם ישראל, אבל יש בדבריו הגדרות ושברי הגדרות שלא נמצאו רבות כדוגמתן במערב. מבחינה זו משקוני הוא תוצר מובהק של המחשבה היהודית בביזנטיון. רבי מנחם תמר ביקר בחריפות את פירושו.

בהקדמתו לפירושו ביקר את המפרשים עליהם חלק מורו ורבו וכתב:

"ויהי אחר הדברים האלה, והאלוהים נשא את אברהם [...] ואברהם זקן בא בימים, ויואל לבאר את התורה לפני מותו [...] בן שבעים וחמש שנה הכיר אברהם את בוראו, ונתבקש בישיבה של מעלה. ובשנת ארבע ושישים משנותיו חיברו [...] ויי אמר: המכסה אני מאברהם סודותיי, הלא ידעתיו למען אשר יצווה את בניו ואת ביתו אחריו, תלמידיו וכל בני דורו [...] והוא ירא מחצי הסכלים [...] ויי אמר אליו: אל תירא, אברהם עבדי! אנוכי מגן לך, שכרך הרבה מאד [...] והוכיח אברהם את המפרשים אשר קדמו לו, על אודות ביאור התורה אשר גזלו בדבריהם הבלתי מבינים לדעותיה, והשחיתו ביאורה והשיגו גבוליו. ויחר אפו בכל איש מהם ויבז לסכל מליו, למען הביא יי על אברהם את אשר דיבר עליו. "וישלח אברהם את ידו, וייקח את המאכלת הוויכוח האמיתי, וישחט את כל המפרשים".

לקריאה נוספת

 חיים קרייסל, אבן העזר לר' יהודה משקוני, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2020, 3 כרכים.
 דב שוורץ, מאבק ומסורת: רבי יהודה משקוני ורבי מנחם תמר, רחק וקרוב: הגות יהודית בביזנטיון בשלהי ימי הביניים, פרק עשירי, הוצאת מאגנס, 2016


קישורים חיצוניים




הערות שוליים

קטגוריה:רבנים: ראשונים
קטגוריה:מפרשי פירוש האבן עזרא
קטגוריה:יהודים במאה ה-14