פרנצ'סקה אלבנזה

פְרַנְצֵ'סְקָה פָּאוֹלָה אַלְבַּנֵזֶה (באיטלקית: Francesca Paola Albanese; נולדה ב-30 במרץ 1977) היא משפטנית איטלקייה. מאז מאי 2022 משמשת בתפקיד הדווחית המיוחדת מטעם האו"ם לשטחים הפלסטיניים הכבושים. באפריל 2025 הוארך מינוייה לתקופת כהונה נוספת של שלוש שנים. אלבנזה היא האישה הראשונה שמכהנת בתפקיד זה.

כהונתה של פרנצ'סקה אלבנזה בתפקיד השליחה המיוחדת לוותה במחלוקת משמעותית. גורמים שונים, ובהם ממשלות, ארגוני הסברה יהודיים ומומחים משפטיים, האשימו אותה בשימוש ברטוריקה אנטישמית, כגון אזכור של "לובי יהודי" ודימויים של שליטה פיננסית, בהטיה בוטה נגד מדינת ישראל, עיוות היסטורי של נושא השואה ובסירוב לגנות באופן חד-משמעי פעולות טרור של חמאס, ובפרט את טבח שבעה באוקטובר. כתוצאה מכך, נשמעו קריאות חוזרות ונשנות להדחתה מהתפקיד, ובשנת 2025 אף הוטלו עליה סנקציות מטעם ארצות הברית, מכוח צווים מנהליים המיועדים להילחם בגורמי טרור. מנגד גורמים אחרים טענו כי הביקורת כלפיה, ובפרט ההאשמות בדבר אנטישמיות, מהוות ניסיון להשתיק אותה, במטרה להסיט את הדיון הציבורי מהראיות שהיא מציגה בנוגע להפרות זכויות אדם.

ביוגרפיה
סיימה בהצטיינות תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת פיזה, ותואר שני במשפטים באוניברסיטת לונדון, עם התמחות בזכויות אדם. פרסמה מאמרים רבים בסוגיות של זכויות האדם והגנה על פליטים ומבקשי מקלט. פרסמה מחקרים רבים בנושא הפליטים הפלסטינים. שימשה כחוקרת במכון לחקר הגירה בין-לאומית באוניברסיטת ג'ורג'טאון, ויועצת בכירה לנושאי הגירה ועקירה בכפייה במכון הרנסאנס הערבי לדמוקרטיה ופיתוח ובאוניברסיטה האמריקאית בביירות. בין השנים 2003–2013 שימשה כיועצת מומחית לזכויות האדם עבור מוסדות האו"ם, בהם משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם בז'נבה ותוכנית הפיתוח של האו"ם במרוקו. בתקופה זו עבדה במשך שלוש שנים כיועצת משפטית של אונר"א, והתגוררה בירושלים. שימשה כמרצה לנושא הפליטים הפלסטינים באוניברסיטת בית לחם, שם גם הנחתה סטודנטים לתואר שני.

אלבנזה הייתה חברה בוועדות של האיחוד האירופי לפיקוח על הגינות ושקיפות במערכות הבחירות בהאיטי, בגינאה ביסאו ובפקיסטן. בשנת 2014 גינתה את ישראל על פעולותיה במבצע צוק איתן, וטענה כי "שדולה יהודית שולטת בארצות הברית", ולאחר מכן התנצלה על דבריה. בשנת 2020 פרסמה עם לקס טקנברג את הספר "מעמד הפליטים הפלסטינים בחוק הבין-לאומי".

 בתור הדווחית המיוחדת מטעם האו"ם לשטחים הפלסטיניים הכבושים 
ב-1 במאי 2022 מונתה פרנצ'סקה אלבנזה לתפקיד הדווחית המיוחדת של האו"ם לשטחים הפלסטיניים הכבושים, מינוי שעורר התנגדות מיידית מצד ארגון "UN Watch". בדו"ח שפרסם הארגון נטען כי המינוי מפר את עקרונות האובייקטיביות והנייטרליות המחייבים מומחים באו"ם, תוך הצגת טענות לפיהן אלבנזה השוותה בעבר בין השואה לנכבה, שיבחה גופים המאשימים את ישראל במדיניות אפרטהייד וקראה להטלת אמברגו נשק על ישראל. במהלך שנת 2022 השמיעה אלבנזה סדרה של התבטאויות שנתפסו כמתן לגיטימציה לטרור פלסטיני, וביניהן האמירה כי הכיבוש מחייב ויוצר אלימות וכי לפלסטינים "אין מקום להתנגדות פרט לאלימות". בנובמבר אותה שנה אף נאמה באמצעות שיחת וידאו בכנס שאורגן בעזה על ידי חמאס והג'יהאד האסלאמי, ובו הצהירה בפני המשתתפים כי קיימת להם הזכות להתנגד לכיבוש.

במסגרת תפקידה, פרסמה אלבנזה דוחות וגינויים תכופים נגד פעולותיה של ישראל, כולל גינוי מבצע "עלות השחר" באוגוסט 2022. באוקטובר של אותה שנה פרסמה דו"ח שבו קראה לעדכון רשימת החברות המקיימות קשרים עסקיים עם ההתנחלויות בטענה לפגיעה בזכויות הפלסטינים. בדו"ח כתבה כי הכיבוש הישראלי בשטחים הוא משטר המתבסס על רכושנות מכוונת, סגרגציה ודיכוי. בדצמבר 2022 החריפה הביקורת נגדה, כאשר מרכז שמעון ויזנטל כינה אותה "אנציקלופדיה אנטי-ישראלית מהלכת", וממשלת ישראל פרסמה גינוי רשמי המאשים אותה באנטישמיות. במקביל לפעילותה ההצהרתית, ניסתה אלבנזה לבקר בשטחים הפלסטיניים אך כניסתה נמנעה על ידי הרשויות בישראל.

ב-7 באוקטובר 2023, בעיצומו של טבח שבעה באוקטובר, כתבה אלבנזה: "יש לראות את האלימות של היום בהקשר רחב יותר. כמעט שישה עשורים של שלטון צבאי עוין על אוכלוסייה אזרחית שלמה (שהצהרות רשמיות רבות וכלי תקשורת מתעלמים מהם באופן בלתי נתפס) מהווים כשלעצמם תוקפנות, והם המתכון לעוד חוסר ביטחון עבור כולם". בפברואר 2024, בעקבות אמירתו של עמנואל מקרון כי הטבח ב-7 באוקטובר היה הטבח האנטישמי הגדול של המאה ה-21, כתבה אלבנזה שהקורבנות לא נרצחו בשל יהדותם, אלא כתגובה לדיכוי הישראלי. בעניין האלימות מינית בטבח, אלבנזה טענה כי אין ראיות לכך שחמאס ביצע מעשי אונס המוניים בנשים וקטינים ישראלים וכי הוועדה שחקרה את הנושא בראשות פרמילה פאטן הייתה מינוי פוליטי.
התייחסויותה למלחמת חרבות ברזל

ביולי 2024 עוררה אלבנזה סערה דיפלומטית כאשר פרסמה ציוץ התומך בהשוואה בין ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לאדולף היטלר. התבטאות זו הובילה לגינוי חריף מצד משרד החוץ הישראלי ולדרישה לפיטוריה מצד חבר מפלגת השמרנים הגרמנית. במקביל, שגרירות ארצות הברית באו"ם ובמועצת זכויות האדם, לינדה תומאס-גרינפילד ומישל טיילור, הצהירו כי היא אינה ראויה לתפקידה והדגישו כי אין מקום לרטוריקה מעין זו במסגרת האו"ם. באוקטובר 2024, בעקבות הריגת מנהיג חמאס יחיא סינוואר, ביקרה אלבנזה את נסיבות מותו והצהירה כי "הדרך בה הרגו אותו הייתה לא אנושית", תוך שהיא מביעה העדפה את העמדתם לדין של מנהיגים מישראל ומחמאס בגין פשעי מלחמה.

במהלך שנת 2025 המשיכה אלבנזה לקדם צעדים נגד ישראל, ובכלל זאת קריאה ביולי 2025 לחברות בין-לאומיות להפסיק כל פעילות עסקית עם גופים ישראליים המעורבים במלחמת חרבות ברזל. באוקטובר 2025 פרסמה דו"ח המאשים את ישראל וכ-60 מדינות המסייעות לה בביצוע רצח עם ברצועת עזה. הדו"ח עמד במרכזו של דיון טעון באו"ם, במהלכו כינה אותה שגריר ישראל באומות המאוחדות, דני דנון, בתואר "מכשפה". אלבנזה דחתה את דבריו בטענה שהם גרוטסקיים והזויים, והוסיפה כי אילו היו לה כוחות על-טבעיים, הייתה בוחרת להשתמש בהם לא לנקמה, אלא כדי "לעצור את הפשעים של ישראל".

בפברואר 2026 נאמה בשיחת וידאו בכנס מטעם אל-ג'זירה שנערך בדוחא שבו השתתפו ח'אלד משעל, מנהיג חמאס, ועבאס עראקצ'י, שר החוץ של איראן. בכנס היא אמרה "העובדה שבמקום לעצור את ישראל, רוב העולם חימש אותה, סיפק לה תירוצים פוליטיים, מחסה מדיני ותמיכה כלכלית ופיננסית". היא הוסיפה "אנחנו, שאיננו שולטים בהיקפים גדולים של הון פיננסי, אלגוריתמים ונשק, רואים כעת שכאנושות יש לנו אויב משותף". התבטאות זו ספגה גינויים וביקורת חריפה ומספר מדינות באירופה, בהן צרפת, צ'כיה וגרמניה, קראו להדחתה.

סנקציות
בעקבות התבטאויותיה, הוכרזה בישראל כ"פרסונה נון גרטה". מוסדות אקדמיים בגרמניה, כמו האוניברסיטה החופשית של ברלין ואוניברסיטת מינכן, ביטלו את הרצאותיה המתוכננות. אינה צ'יבורה, שרת המדע במדינת המחוז ברלין, הוסיפה כי "הצהרותיה עומדות בכל הקריטריונים של אנטישמיות" והטילה ספק אם ניתן להבטיח את שלומם של סטודנטים יהודים באירוע. ביולי 2024 פנה הלל נוייר, מנכ"ל UN Watch, לפולקר טירק, נציב העליון של האו"ם לזכויות אדם, בבקשה לפתוח בחקירה נגד אלבנזה בחשד לקבלת מימון לא חוקי מארגונים תומכי חמאס לנסיעתה לאוסטרליה ולניו זילנד. לדברי אלבנזה הנסיעה הייתה במימון האו"ם והארגון אישר זאת.

ביוני 2025 ממשלת ארצות הברית דרשה ממזכ"ל האו"ם לפטרה בטענה לאנטישמיות ותמיכה בטרור. כמו כן האשימה אותה בהצגת שווא כשהציגה עצמה כעורכת דין, למרות שלא עברה בחינות הסמכה. בנוסף, נטען כי שלחה מכתבי איום לחברות אמריקאיות על רקע שיתוף פעולה עם ישראל. ב-9 ביולי 2025 הממשל האמריקאי הטיל עליה סנקציות אישיות באמצעות צו נשיאותי. באוגוסט, הוסר אימות החשבון שלה (וי כחול) מהטוויטר, בעקבות פנייה של ארגון "UN Watch", אולם הוא הוחזר בהמשך.

בדצמבר 2025, הסירה אוניברסיטת ג'ורג'טאון את שמה של אלבנזה מרשימת חברי הסגל ומחקה את דף הביוגרפיה שלה מאתר האוניברסיטה. לאחר מכן הודיעה האוניברסיטה על ניתוק כל הקשרים עם אלבנזה.

חיים אישיים
אלבנזה נשואה ואם לשניים. היא מתגוררת בתוניסיה ומשלימה תואר דוקטור במשפטים באוניברסיטת אמסטרדם, עם התמחות בדיני פליטים.

ראו גם
 מועצת האו"ם לזכויות אדם
 אונר"א
 הדווח המיוחד למצב זכויות האדם בשטחים הפלסטיניים הכבושים מאז 1967
 הכיבוש הישראלי

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת ג'ורג'טאון
קטגוריה:משפטנים איטלקים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פיזה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:האומות המאוחדות: אישים
קטגוריה:חוקרי המשפט הבין-לאומי
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1977
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1977