שגרירות ישראל בברזיליה

שגרירות ישראל בברזיליה (בפורטוגזית: Embaixada de Israel em Brasília) היא הנציגות הדיפלומטית העיקרית של ישראל בברזיל. השגריר עד אוגוסט 2025 היה דניאל זהר זונשיין. במהלך 2025 לא אישרה ברזיל מינוי שגריר חדש, והיחסים מתנהלים בדרג נמוך יותר.

את בניין השגרירות תכנן האדריכל הברזילאי-ישראלי דוד רזניק.

 היסטוריה 
ברזיל הכירה רשמית במדינת ישראל בפברואר 1949, וישראל פתחה צירות בבירת ברזיל ריו דה ז'ניירו באוקטובר 1951, ודוד שאלתיאל מונה לציר. שאלתיאל הגיש את כתב האמנה שלו לנשיא ברזיל ז'טוליו ורגאס, ב-8 באפריל 1952. במרץ 1958, הועלה דרג הנציגויות הדיפלומטיות של שתי המדינות לשגרירויות.

עם ייסודה של ברזיליה ב-1960 והכרזתה כבירת ברזיל, במקום ריו דה ז'נירו, ישראל, כמו מדינות אחרות, קיבלה קרקע חינם להקמת שגרירות במתחם השגרירות הדרומי, צעד שנועד לגרום למעבר מהיר יותר של נציגויות זרות אל הבירה החדשה. בשנת 1964 עברה השגרירות לברזיליה, כאשר השגריר יוסף נחמיאס קיבל רשמית מגרש לבניית המטה העתידי של השגרירות.

ב-9 באוגוסט 1973 הונחה אבן היסוד לשגרירות בברזיליה, בטקס בהשתתפות שר החוץ של ישראל, אבא אבן, ומושל המחוז הפדרלי, קולונל הליו פראטס דה סילבירה. על הפרויקט היה אחראי האדריכל הברזילאי-ישראלי דוד רזניק, שעצב את המבנה באדרכילות מודרנית יחד עם תכונות ואלמנטים של האדריכלות הטיפוסית של המדינה המיוצגת, כמו שגרירויות אחרות שנבנו בתקופה, בהתאם לשיטת הרגיונליזם ביקורתי. המבנה נוצר על ידי קונסטרוקציה נמוכה, עם קומה אחת בלבד, בהשראת צורת צלב יווני (בעל צלעות שוות), המוצבת בזווית מעל צלב יווני אחר. השגרירות הושלמה ב-1977, לאחר שלוש שנות עבודה.

ב-2015 ביקשה ישראל למנות את דני דיין לשגריר ישראל בברזיל, אך נשיאת ברזיל דילמה רוסף סירבה לאשר את מינויו, בגלל כהונתו כיו"ר מועצת יש"ע. בעקבות כך סירבה ישראל למנות שגריר לברזיל, ורק לאחר הדחת רוסף ב-2017, מונה לשגריר ישראל בברזיל יוסי שלי.

דניאל זהר זונשיין שימש כשגריר ישראל בברזיל משנת 2021 עד לפרישתו באוגוסט 2025, לאחר שעבד כיועץ בשגרירות בין השנים 1998–2002. זהר זונשיין דובר פורטוגזית, ובעל תואר שני בלימודי ביטחון מאוניברסיטת חיפה ותואר בלימודי ארץ ישראל מאוניברסיטת בר-אילן. באוגוסט 2025, עקב התמשכות מלחמת חרבות ברזל, ממשלתו של הנשיא לולה דה סילבה סירבה לאשר מינוי שגריר חדש, וישראל הכריזה כי היחסים יתנהלו בדרג נמוך יותר.

ממוזער|אנשי צבא מברזיל וישראל שהשתתפו במבצע החילוץ באסון הסכר בברזיל בינואר 2019.

 שירותים 
ממוזער|הנשיא ז'איר בולסונארו נואם לצד בנימין נתניהו בביקור בישראל במרץ 2019
בנוסף לשגרירות יש לישראל קונסוליה כללית בסאו פאולו, וכן נציגות של משרד התיירות בסאו פאולו ונציגויות  של משרד הכלכלה בסאו פאולו בריו דה ז'ניירו. הקונסוליה הכללית בסאו פאולו מהווה נציגות משמעותית ביחסי שתי המדינות, בשל נוכחותה של קהילה יהודית גדולה בעיר ובשל חשיבותה הכלכלית של סאו פאולו בתוך ברזיל. בנוסף מחזיקה ישראל בשלוש קונסוליות כבוד, במינאס ז'ראיס, במדינת אמזונס ובריו דה ז'ניירו.

תחומי האחריות והפעילות בשגרירות הן היחסים עם ברזיל בתחומים המדיניים, הכלכליים, התרבותיים,  המדעיים והקונסולריים. יחסי שתי המדינות ידעו בעשרים השנים האחרונות עליות ומורדות.

ישראל וברזיל מקיימות שיתופי פעולה בתחומי החינוך, החקלאות, הבריאות, הביטחון, התרבות, התיירות ועוד. קרוב ל-300 חברות ישראליות מקיימות פעילות כלכלית בברזיל. ישראל תרמה גם בצורת סיוע בעת אסונות, בנוסף לקיום אירועים לקידום התרבות הישראלית.

 שגרירים 
 דניאל זהר זונשיין 2021 - 2025
 יוסי שלי 2017 - 2021
 רדא מנצור 2014 - 2016
 רפאל אלדד 2011 - 2014
 גיורא בכר 2008 - 2011 
 ציפורה רימון 2004 - 2008
 דניאל גזית 2000 - 2004
 יעקב קינן 1995 - 2000
 שלמה בינו 1992- 1995
 דוד אפרתי 1989 - 1992
 יצחק צרפתי 1986 - 1989
 רחמים תימור 1983 - 1986
 שאול רמתי 1980 - 1983
 משה אראל 1976 - 1980
 מרדכי שניאורסון 1973 - 1976
 יצחק הרכבי 1971 - 1973
 שמואל דיבון 1966 - 1968
 אריה אשל 1962 - 1964
 אריה ארוך 1956 - 1959
 דוד שאלתיאל 1952 - 1956 (ציר)

 קישורים חיצוניים 

 נציגות ישראל בריו דה-ז'אנרו באתר ארכיון המדינה


 הערות שוליים 

*
קטגוריה:יחסי ברזיל–ישראל
ברזיליה
קטגוריה:ברזיליה: מבנים