דגלנו (פולין)

דגלנו היה ביטאון של אגודת "צעירי אמוני ישראל",תנועת אגודת ישראל בפולין נקראה "שלומי אמוני ישראל", וצעירי התנועה נקראו "צעירי אמוני ישראל". שיצא לאור בוורשה בירת פולין בשנים תרפ"א-תרצ"ג. המוטו של כתב-העת היה "ירחון לספרות ולענייני היהדות החרדית - כלי מבטאה של אגודת 'צעירי אמוני ישראל' בפולניה".אך החל מחודש שבט תרצ"ב הוגדר הביטאון כ"כלי מבטאה המרכזי של 'צעירי אגודת ישראל' בפולניא".

"דגלנו" בפולין, יחד עם "קול ישראל" בארץ ישראל, היו בין העיתונים החרדיים הראשונים שהופיעו בעברית.כפי שמתאר העורך הרב פרידמן במאמר הפתיחה של הגיליון הראשון:
"רובם של צעירנו הנם מלאים חבה והתלהבות של קדושה אל שפת קדשנו, השפה אשר בה נכתבה תורתנו, בה נבאו חוזינו, והגו חכמינו, השפה אשר היא באמת קדושה וטהורה לנו. ובחפצם לקרות, להשתמש ולהתרגל בה הלכו לרעות בשדות אחרות לשאוב מים מבארות נשברים, הלכו ללמוד את השפה הקדושה, מפי אלה אשר טמאוה ונבלוה, מפי אלה אשר חללו קדושתה, עממו זיוה והודה, וגם זאת הנה סיבה גדולה וחשובה לירידתם המוסרית והדתית של צעירינו, ועיתוננו "דער יוד" שהוא בשפה המדוברת לא יוכל כבר למלאות גם חסרון זה. [...] הקובץ הלז העברי "דגלנו" אשר החוברת הראשונה לפניכם, הוא הצעד הראשון למלא החסרון הלז, והצעד הזה עשו החרדים הצעירים בווארשא אשר יחד עם התאגדות אבותיהם, ובהסכמת גדולי-התורה, התאחדו גם המה לאגדת, "צעירי אמוני ישראל", המה עשו הניסיון הראשון. והניסיון הזה אף כי קטן הוא בערך, אבל חשוב הוא מצד עצמו, וחשיבות יתרה נוספת עליו בזה כי ב"דגלנו" ישתתפו אך ורק סופרים חרדים ורובם צעירים ואמוני ישראל, אשר דבריהם אל בני גילם וחבריהם יעשו הרושם היותר גדול והיותר חזק, וירימו את כבוד האורתודוקסיה נגד מתנגדינו מבחוץ, אשר אמרו יבשו עצמותיה רצו לבטלה "כעפרא דארעא", לאמור "קדיש" עליה... ולחלק את ירושתה..."

עורך העיתון היה הרב אלכסנדר זושא פרידמן. בשנים תרצ"ב-תרצ"ג שימשו בתפקיד מזכירי המערכת - ליבל עלבינגר (שהיה גם המו"ל שלו בשנת תרצ"ב), ש. מ. שטארק ואברהם ווארעמקליין.

 היסטוריה 
הגיליון הראשון התפרסם בחודש כסלו תרפ"א. בשנים תרפ"א-תרפ"ג התפרסמו 18 חוברות.בגיליון כסלו-שבט תרפ"ו, במאמר לרגל מלאות 5 שנים להופעת העיתון, נכתב כך: "במשך ג' שנים אלה הופיעו 18 חוברות שלהן 571 עמודים ובהן נמצאים 168 עניינים (מאמרים, ספורים ציורים ושירים) בענייני ספרות ומדע מאת 70 סופרים חרדים ורק חרדים". באמצע שנת תרפ"ג נפסק פרסום הגיליון למשך מספר חודשים, והוא התחדש בתחילת שנת תרפ"ד.ראה בפתח גיליון תשרי-כסלו תרפ"ד. באמצע שנת תרפ"ו שוב נפסק פרסום הגיליון עד לחודש טבת תרפ"ז,ראה גיליון טבת תרפ"ז. ומאז יצא כירחון חודשיראה בפתח גיליון שבט תרפ"ז. עד לחודש חשוון תרפ"ח. בחודש כסלו תרפ"ח שב הגיליון לצאת כדו ירחון בערך אחת לחודשיים,בגיליון אדר-ניסן תרפ"ח מופיעה התנצלות של "המערכת וההנהלה" על כך שהביטאון הפסיק לצאת בתור 'ירחון' חודשי, ומוסבר שהדבר נגרם גם בגלל תקופת הבחירות לפרלמנט הפולני ש"ידי כל העסקנים מלאו עבודה, וממילא לא יכלה ההנהלה לשמור על התפתחותו הנורמלית של ה"דגלנו"". והוא המשיך במתכונת זו עד סוף שנת תרפ"ט. הביטאון לא הופיע במשך יותר משנתיים (תשרי תר"ץ - טבת תרצ"ב), וחזר לצאת בחודש שבט תרצ"ב במהדורה מעודכנת ובתוספת מדורים חדשים. מאז התפרסם במרווחי זמן משתנים, ובשנת תרצ"ג הופיע פעמיים,ראה בפתיחת גיליון ניסן תרצ"ג. כאשר גיליון אב-אלול תרצ"ג הוא האחרון שהתפרסם טרם סגירתו הסופית.

החל מחודש טבת תרפ"ז נוסף לכתב העת מוסף לילדים ולבני הנעורים - "דגל קטן".מאמר הפתיחה של המוסף לילדים - הוספה לבני הנעורים.

אורכם של הגיליונות עמד על 16–28 עמודים.

בחודש ניסן תרצ"ח הוקם בארץ ישראל ביטאון בשם זהה, "דגלנו", ששימש כביטאון תנועת צעירי אגודת ישראל בארץ ישראל והיה מזוהה עם האגף הליטאי-חרדי. העיתון יצא במשך כשישים שנה עד לשנת תשנ"ח.

 הכותבים 
מלבד העורך הרב אלכסנדר זושא פרידמן, נמנו על כותביו רבים מהרבנים, ההוגים והסופרים החרדים הידועים,ראה רשימת סופרי "דגלנו" בגיליון מנחם אב-אלול תרפ"ט. וראו גם "לוח המפתחות" של "דגלנו" – בשנים תרפ"ה תרפ"ז ותרפ"ט. בהםרשימת השמות לפי סדר אותיות הא' ב'; ליד חלק מן השמות צוין שם עירם או פרטים ביוגרפיים אחרים, משום שפרטים אלו צוינו בפרסומיהם ב'דגלנו'.: הרב יהודה לייב אורליאן, הרב חיים ישראל אייז, ד"ר נתן בירנבוים, הרב משה בלוי, הרב ד"ר יצחק ברויאר, הרב מתתיהו יחזקאל גוטמאן,ממחוז ליאובה ברומניה ורב בעיר הושי (Huşi) שברומניה. יהודה לייב גירשט, הרב יקותיאל יהודה גרינוולד, ד"ר יעקב ישראל דה-האן, ד"ר שמואל דויטשלנדר, הרב טוביה הורוביץ, הרב יצחק אייזיק הירשוביץ, הרב ד"ר חיים הלר, הרב ד"ר יחיאל יעקב וינברג, הרב שלמה יוסף זוין,תחת הכינוי 'שיף זעווין'. הרב דוד צבי זילברשטיין, הרב טוביה יהודה טביומי (אב"ד סוחוצ'ין), הרב מנחם מנדל כשר, הרב משה חיים לויא-לאו (אב"ד שאץ), הרב אהרן לוין (רבן של סמבור וריישא), הרב יצחק מאיר לוין, הרב נטע הלוי ליפשיץ (בנו של הרב יעקב ליפשיץ מקובנהבגיליון שבט-אדר תרפ"ה מביא הרב נטע ליפשיץ מאמר בשם 'אילת השחר' של הרב צבי הירש הלוי ליפשיץ, ובסוף המאמר מצוין שהובא לדפוס על ידי ב"א הנכבד הר"ר נטע הלוי ליפשיץ מקובנה. ככל הנראה רבי צבי הירש היה אחיו של רבי יעקב. יש לציין, כי ברבים מגיליונות 'דגלנו' נכתבו מאמרים על דמותו של הרב יעקב ליפשיץ.), הרב צבי יחזקאל מיכלסון, הרב ראובן מרגליות, שמואל נדלר, הרב ב. פייבילזון,נראה שזהו ראש ישיבת ראדין הרב ברוך יוסף פייבלזון בנו של הרב אליהו מאיר פייבלזון; ראה מאמרו של י. בן נרי' על הרב אליהו מאיר, ונראה שכותבו הוא בנו הרב ברוך יוסף (וכינה את עצמו כך על שם הנביא ברוך בן נריה: (ברוך) י'וסף בן נריה – בנו של הנר ה'מאיר'). הרב מאיר דן פלוצקי,ראו גם בגיליון אייר תרפ"ח מאמרי זיכרון אודותיו מאת אלכסנדר זושא פרידמן וזאב נהוראי. הרב יהודה לייב צירלסון, הרב מנחם מענדיל קירשבוים (מקראקא),תלמידו של הרב פנחס אליהו דמביצר אב"ד קראקא; הדפיס בשנת תרפ"ה את ספרו "גבעת פנחס" לצד הערות 'קצה הגבעה' וקונטרס 'עלי עין'. בהמשך עבר הרב קירשבוים לפרנקפורט. יעקב רימון (מתל אביב), הרב שמעון שוואב, הרב מאיר שורצמן, הרב ש. שטוקהמר (מורשה)מופיע לעיתים תחת הכינוי 'רב שר'; ייתכן שהוא הרב שמשון שטוקהמר מורשה, שפעל יחד עם הרב יהודה לייב אורליאן בגטו ורשה בתקופת השואה. ועוד.

כותבים קבועים נוספיםרשימה חלקית, לפי סדר הא' ב'.: הרב אלטר יעקב מאיר בריזמאן-בריזמן (אב"ד לאפי), נטע ירוחם ברלינר (מזכיר אגודת 'צעירי אמוני ישראל'), גרשון גורא (מצ'יז'ב), הרב שמואל דוד לאסקי (מהעיירה סומפולנו ורבה של לודז'-ראדוגושץ'), הרב משה לייב הלוי לויטן (מקמפלה-אוגנדה), י.מ. מגוּןנכתב לעיתים: מאגון-מגן. (מירושלים), ד"ר לוי יצחק הכהן נימצוביץ (מגרודנה), הרב ישעיה רייכער (רב בעיר איזמאיל-רומניה), הרב ש.ב. שולמן (מירושלים),[9] ככל הנראה מדובר בהרב שמואל ברוך שולמן, שמאוחר יותר היה ממקורבי הרב קוק ומפיצי תורתו; תימוכין לכך ניתן להביא מספרו 'מילי דהספידא' שבו מופיעים מאמרים על הסבא מסלבודקא ועל הטבח בחברון. ואכן, בגיליון אדר-ניסן תרפ"ח כתב ש.ב. שולמן מאמר ראשון על "הסבא קדישא" – הסבא מסלבודקא לרגל מלאת שנה לפטירתו. את סדרת המאמרים הוא המשיך בגיליונות הבאים: אייר תרפ"ח, שבט-אדר תרפ"ט, סיון-תמוז תרפ"ט. בגיליון חודש שבט תרצ"ב הוא כותב מאמר מיוחד על אחד מ'קדושי חברון', "הקדוש הבחור שמואל ראזנהאלץ זצ"ל די"ד". אלימלך שטייער (מזכיר המערכת של ביטאון אגודת ישראל "דרכנו") ועוד.

 תוכן הביטאון 
נושאי הדגל המרכזיים של הביטאון: המאבק האידאולוגי בתנועת הציונות ובתנועת המזרחי.

בעמוד הראשון של חוברת א' הופיעו מטרותיה של "צעירי אמוני ישראל" מיסודה של תנועת "אגודת ישראל": "צעירי אמוני ישראל - מתאגדים יחד להגן על מעמדם בחיים, בדרך התורה והמסורה, ולעבוד שכם אחד עם הזקנים בכל העניינים הנוגעים להרמת קרן התורה וחזוק הדת; אגודת ישראל (בפולין שלומי אמוני ישראל) - שואפת לפתור ברוח התורה והמצוה את השאלות השונות אשר תעלינה יום יום על הפרק בחיי כלל ישראל במדינתנו, ובארצנו הקדושה".

נושאי הביטאון המרכזיים לאורך השניםראו גם רשימת המדורים הראשיים של ה"דגלנו" - תרפ"ט.: "מאמרים ופובלוציסטיקה בשאלות הזמן", "לרוח הזמן", "תחת הקו" (- הגות וסיפורת שהופיעו בחלק התחתון של עמודי הביטאון), "דגל קטן" (- 'הוספה לבני הנעורים' ולילדים), "שלשלת העיתונות" (- תרומות לטובת קרן ה"דגלנו"), "ספרות בענייני תורה ודעת", "לחקר דברי חז"ל", "פרובלימות חינוכיות" ו"ענייני חינוך", "מוסר היהדות ומדות", "ארץ ישראל",לדוגמה, באורח קבע התפרסמו רישומים אישיים על מקומות קדושים בארץ ישראל, מאת י.מ. מגון. "ממקור ישראל" (בדיחות, פתגמים ודברי תורה מגדולי ישראל), "חכמי ישראל, תולדותיהם ופעולותיהם", "ספרות ושירה", "ספרים חדשים", "בקורת ספרים", "תולדות ספרותנו והספרות העולמית", "במת הקהל", "פיליטון", "שעורי אמונה" (על-פי ידיעות הטבע, מאת ק. ראווין מורה דתי בגמנסיון המדיני במאריאמפאל-מריאמפולה), "סקירה היסטורית", "חידות", "שאלות תנ"כיות", "מודעות", "תנועתנו" (- מחיי האגודה בכלל וצא"י בפרט).

טורים וסדרות מאמרים שהופיעו בו בקביעות במשך השנים: "על המצב" ו"מחדש לחדש" (- מאמר פתיחה מאת העורך הרב פרידמן), "לשאלת החנוך" (- מאת הרב אלטר יעקב מאיר בריזמן), "שרטוטים ונצוצים" (- קווי השקפה אקטואליים מאת 'אלכסנדרוני'כנראה שם ספרותי של העורך הרב אלכסנדר פרידמן.), "מבור תחתיות" (- מאת מאיר שוורצמן), "עקבות משיחא" (- מאת ד"ר יצחק ברויער), "אחדות התורה והמסורה" ו"על סף תקופה חדשה" (- מאת הרב יהודה לייב אורליאן), "לחקר דברי חז"ל" (- מאת הרב טוביה יהודה טביומי), "לקורות היהודים באונצדארף" (מאת הרב יקותיאל יהודה גרינוולד), "תחיה דתית" (מאת הרב יעקב וויינברג מברלין), "לכותבי הסתוריא" (- מאת הרב מאיר דן פלאצקי), "נקמת דם", "אובדים ונדחים" ו"בין גל לגל" (- סיפורים בהמשכים מאת אלימלך שטייער), "נצוצות קדושה" (מאת א. נ. הכהן ירושלים), "משפט הבנות" (מאת הרב ישעיה רייכער-ריכר), "חדוות החיים" (מאת הרב ש. שטוקהמר), "תולדות הספרות העולמית" (מאת שמואל נדלר), רישומים על ארץ הקודש (מאת י. מ. מגוּן-מאגון-מגן).

 פרסומים בולטים 
 רעיון הדף היומי התפרסם בו לראשונה בחודש אב תרפ"א על ידי הרב משה מנחם שפיבק, כשנתיים לפני הכנסייה הגדולה בה הכריז עליו הרב מאיר שפירא מלובלין:

 בגיליון סיון תרפ"א פורסם מכתבו ההיסטורי של האמרי אמת מגור שכתב על הספינה בשובו ממסעו בארץ ישראל, ובו קרא לציבור החרדי לעלות לארץ ישראל. במכתב הוא הוסיף: 
 בגיליון תשרי-כסלו תרפ"ד התפרסמו החלטות הוועידה העולמית הראשונה של "צעירי אגודת ישראל" שהתקיימה בעת הכנסייה הגדולה בווינה.
 בגיליון אלול תרפ"ז מתאר העורך הרב פרידמן שני אירועים היסטוריים שהיו באותו חודש: גמר בניית "ישיבת חכמי לובלין" בלובלין, והנחת אבן הפינה לבניין הסמינריון למורות של בתי הספר לבנות "בית יעקב" בקרקוב, וקובע כי: 
 בגיליון כסלו-שבט תרפ"ח מופיעה ידיעה על "הוועידה הארצית הראשונה של אגודת צעירי-אמוני-ישראל בפולין".
 בגיליון כסלו-שבט תרפ"ח מסוקרת בהרחבה מערכת הבחירות לסיים הפולני: בתוך הדברים מופיעה הקריאה להצביע לרשימת היהדות הדתית שמספרה 33 ולא לרשימותיהם של יצחק גרינבוים ויהושע השל פרבשטין, משום ש. בהמשך נטען כי .
 בפתח גיליון אדר-ניסן תרפ"ח מנתח העורך הרב פרידמן את התוצאות העגומות של הבחירות לפרלמנט הפולני מבחינת היהדות החרדית בפולין תחת הכותרת "מפלה או ניצחון", כאשר בין השאר הוא מותח ביקורת על "חסידי אלכסנדר" ש"השנאה לחסידי גור העבירה אותם על דעתם ועל דעת קונם לעשות "טבא לביש"..."
 בגיליון סיון-תמוז תרפ"ט ובגיליון אב-אלול תרפ"ט מתפרסמים מאמרים ומכתבים לקראת הכנסייה הגדולה השנייה שתערך בתאריכים ה'-י"ב אלול תרפ"ט, בצלם של מאורעות תרפ"ט.
 בגיליון אב-אלול תרצ"ג מעלה העורך הרב פרידמן את החשש הגדול של היהודים מעלייתו של היטלר ותנועתו לשלטון בגרמניה, ובתוך הדברים הוא כותב כך:

ראו גם
 דרכנו (שבועון)
 קול ישראל (עיתון)

 לקריאה נוספת 
 עדה גבל, חרדים ואנשי מעשה - פועלי אגודת ישראל 1933–1939 - הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשע"ז-2017. 
 עיתונים מתועדים: דגלנו - באתר הארכיון היהודי

 קישורים חיצוניים 

 דגלנו - תרפ"א: , , , תרפ"ב: , תרפ"ג: , , , , 


 הערות שוליים 

קטגוריה:יהדות פולין
קטגוריה:חסידות גור
קטגוריה:פולין: כתבי עת
קטגוריה:אגודת ישראל: תקשורת
קטגוריה:כתבי עת חסידיים
קטגוריה:כתבי עת בעברית
קטגוריה:כתבי עת לחרדים
קטגוריה:כתבי עת למדעי היהדות
קטגוריה:בין שתי מלחמות העולם
קטגוריה:כתבי עת תורניים