שינוי האקלים בישראל

ממוזער|הערכה עתידית של מפת מדינת ישראל, על פי סיווג האקלים של קפן (במקרה הכי אינטנסיבי של שינוי האקלים).
שינוי האקלים בישראל מתאר את ההשפעות של שינוי האקלים, המיוחס לעלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה בעקבות פעילות אנושית, במדינת ישראל. המשרד להגנת הסביבה דיווח כי לשינוי האקלים "השפעה מכרעת על כל תחומי החיים ובהם: מים, בריאות הציבור, חקלאות, אנרגיה, מגוון ביולוגי, תשתיות חופיות, כלכלה, נזקי טבע, ביטחון לאומי וגאו-אסטרטגיה", וכי הוא ישפיע בצורה המשמעותית ביותר על אוכלוסיות חלשות כגון עניים, קשישים וחולים כרוניים.

ישראל הצטרפה להסכם פריז (2015), והמשרד להגנת הסביבה אף הגיש לאמנת האקלים של האו"ם ב-2023 דו"ח מיוחד, שקבע כי המשק הישראלי עדיין תלוי בדלקים פוסיליים מזהמים.

בינואר 2025 החלה הממשלה לבחון אפשרות לפרישת ישראל מהסכם האקלים של האו"ם. ארגוני סביבה, מדעני סביבה ואקלים, חוקרים ופעילי סביבה הזהירו מפני יציאה מההסכם, העלולה לחשוף את ישראל לנזקים כלכליים, מדיניים ובריאותיים. גם הנשיא יצחק הרצוג, העומד בראש פורום האקלים הישראלי, הביע את התנגדותו מציאת ישראל מהסכם האקלים של האו"ם.

 פגיעות 
עקב גידול משמעותי בשימוש ברכב וכן בפליטות מתחנות כוח מבוססות פחם ונפט, נוכחותן באוויר של תחמוצות חנקן (NOx) ותחמוצות גופרית (SOx) באזורי המרכזים העירוניים הגדולים בישראל עלתה משמעותית בין השנים 1980 ל-2002. שיעור תחמוצות החנקן הוכפל פעמיים לאורך שנים אלה, שיעור הפחמן הדו-חמצני עלה ב-190%, ושיעור מקרי המחלות בדרכי הנשימה בקרב ילדים עלה מ-5% ל-17%. על אף שפליטות גזי החממה עלו באופן קבוע בין השנים 1996 עד 2007, משנת 2010 פחתו הריכוזים של תחמוצות חנקן ושל גזים מזהמים אחרים סביב אזורי תנועה מרכזיים. כמו כן נצפתה ירידה ברמות תחמוצת הגופרית, אשר מיוחסת לשימוש יעיל יותר בדלק בתחנות כוח תעשייתיות. עם זאת, למרות השפעות הטכנולוגיה בהפחתת הפליטות לנפש, גידול האוכלוסייה המהיר והצריכה העולה לנפש הובילו לירידה כוללת באיכות האוויר.

בדו"ח שפרסם, השירות המטאורולוגי הישראלי הצביע על "מגמה מובהקת של התחממות בכל אזורי הארץ". כל גל חום בישראל מביא ל-45 מקרי מוות בממוצע.

בשנת 2020, המשרד להגנת הסביבה ציין כי שינוי האקלים צפוי להביא לירידה בכמות המשקעים, לצמצם את זרימת נהר הירדן בשיעור של עד 22% ולהקטין את זמינות המים המתוקים באזור עד כדי סיכון האפשרות להשתמש במים. כמו כן, צוין כי במקביל עליית מפלס מי הים לאורך אגן הים התיכון "תפגע בטווח הרחוק בכל חופי ישראל, מראש הנקרה ועד לגבול רצועת עזה", שכן מבחינה הידרולוגית היא עלולה להוביל לחדירה מוגברת של מי ים לאקוות החוף ולנסיגה של קו המים עד למצוקי החוף. הדבר יחייב "להעתיק בתי מגורים, בתי מלון, אתרי מורשת, מפעלים וכדומה". יבולים מסוימים צפוים להיפגע, וכך גם מערכות משק החי והדגה.

 צמצום 
על פי יעדיה הלאומיים להפחתת פליטות גזי חממה  של ישראל, המטרות העיקריות עבורה הן להפחית את פליטות גזי החממה לנפש ל-8.8 טון של שווה-ערך לפחמן דו-חמצני (tCO2e) עד שנת 2025, ול-7.7 טון של שווה-ערך לפחמן דו-חמצני עד 2030. סך הפליטות הכולל אמור להגיע לכ-81.65 מיליון טון של שווה-ערך לפחמן דו-חמצני (MtCO2e) בשנת 2030. בתרחיש "עסקים כרגיל" (ללא כל שינוי), עד שנת 2030 יגיע סך הפליטות ל- (או  לנפש). כדי להשיג יעד זה, על ממשלת ישראל להפחית את צריכת החשמל ב-17% ביחס לתרחיש הרגיל, להפיק 17% מהחשמל ממקורות אנרגיה מתחדשים ולהעביר 20% מהתחבורה ממכוניות פרטיות לתחבורה ציבורית, עד שנת 2030.

במטרה להיענות ליעדי הפחתת פליטת גזי החממה, ישראל הקימה ועדה שמטרתה להעריך מהו הפוטנציאל של המדינה להפחית את הפליטות עד שנת 2030. ממצאי הוועדה הראו כי משק החשמל בישראל אחראי לכמחצית מסך פליטת גזי החממה במדינה. האחראי השני בגודלו הוא סקטור התחבורה, המייצר כ-19% מסך הפליטות.

מחקר משנת 2002 של כתב העת הישראלי לכימיה (Israeli Journal of Chemistry) מצא כי מאמציה של ישראל למזער את השפעות הזיהום הכימי ולשפר את איכות הסביבה הוכחו כפחות יעילים ביחס לאלו של מדינות האיחוד האירופי ומדינות אחרות.

עם הקמת ממשלת בנט-לפיד ביוני 2021, ההסכם הקואליציוני בין המפלגות שהקימו אותה כלל יצירת תקנות מחייבות להפחתת פליטות גזי חממה.

באוגוסט 2021 אימצה הממשלה יעד של הפחתת הפליטות ב-27% עד 2030 וב-85% עד 2050. כמו כן, בפעם הראשונה בתולדות המדינה נוצר מנגנון של תמחור פחמן . מס הפחמן  בישראל יוכנס בשנים 2023–2028 ויכסה 80% מהפליטות. בהמשך הוא יתרחב עוד יותר. המס כולל אמצעים מיוחדים למניעת השפעות שליליות על אזרחים מעוטי יכולת. המס לבדו אמור להפחית את הפליטות ב-67% עד שנת 2050.

באותו חודש הפסיקה שרת האנרגיה דאז, קארין אלהרר, להעניק רישיונות חדשים לחיפושי נפט ביבשה בישראל. לדברי אלהרר, תינתן עדיפות לאנרגיות מתחדשות ולמלחמה בשינוי האקלים. זאת בניגוד לקודמה, יובל שטייניץ, שהעדיף את קידוחי הגז הימיים.

בדצמבר 2021 הודיעה קארין אלהרר על הפסקת הנפקת רישיונות חדשים גם לחיפושי גז בים, לפחות למשך שנה אחת. היא הצהירה כי הממשלה תתמקד באנרגיה ירוקה.

בשנת 2021, השרה לאיכות הסביבה תמר זנדברג חסמה את עסקת הנפט עם איחוד האמירויות הערביות שכללה הרחבה של הובלת הנפט מהמפרץ הפרסי לאירופה דרך ישראל. הדבר נעשה בין היתר בגלל חששות אקלים.

במרץ 2022 קיבלה הממשלה החלטה לסגירת המפעלים הפטרוכימיים במפרץ חיפה תוך עשור. ההחלטה חשובה מאוד למילוי הבטחות האקלים של ישראל.

במאי 2022 אישרה הממשלה חוק אקלים. נקודותיו העיקריות: הפחתת פליטות גזי החממה ב-27% עד שנת 2030 בהשוואה ל-2015 (שנת הבסיס), איפוס הפליטות עד שנת 2050, תוכניות היערכות והסתגלות לשינוי האקלים, הליך הערכת סיכון אקלימית לפני אישור תוכניות ופרויקטים, הקמת ועדה מייעצת לשינויי אקלים, חובת דיווח ממשלתי על סיכוני אקלים ופליטות. על פי הודעת המשרד להגנת הסביבה, הוועדה המייעצת תכלול: "נציג התאחדות התעשיינים בישראל, נציג ארגוני הסביבה ונציגי הדור הצעיר".

 שיתופי פעולה בין-לאומיים 
ישראל חתומה על מספר הסכמים בין-לאומיים בנושאי זיהום אוויר ושינוי אקלים, לרבות פרוטוקול קיוטו, אמנת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים ופרוטוקול מונטריאול. על אף חלקה בהם, הסביבה בישראל ממשיכה לסבול לנוכח האוכלוסייה הגדלה במהירות ורמת החיים, התורמות להגברת פליטות גזי חממה ומזהמי אוויר. ב-22 בנובמבר 2016 חתמה ישראל על הסכם פריז. המדינה חתומה על שלוש יוזמות לצמצום והסתגלות למשבר האקלים ועל 16 יוזמות נוספות שננקטו על ידי גורמים לא-ממשלתיים.

בשנת 2023 פרסם ארגון ה־OECD שישראל לא צפויה לעמוד באף אחד מיעדי האקלים אותם הציבה. בדו"ח של הארגון נכתב כי מדיניות הממשלה אינה מסייעת בההתמודדות עם משבר האקלים. יתרה מכך, הממשלה ביטלה צעדים חיוביים שננקטו על־ידי הממשלה הקודמת, כמו הטלת מס על כלים חד־פעמיים והתקדמות לעבר מס פחמן.

 הסתגלות 
לפי החלטת ממשלה משנת 2018 מחויבים כלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך להגיש למשרד להגנ"ס תוכניות להיערכות לשינוי אקלים. למרות זאת, עד סוף 2025 כמחצית ממשרדי הממשלה לא הגישו תוכנית היערכות כזאת. ביולי 2018 הגיש המשרד להגנת הסביבה לממשלה את המסמך: היערכות ישראל להסתגלות לשינוי אקלים: יישום המלצות לממשלה לאסטרטגיה ותוכנית פעולה לאומית. המסמך מסכם את שינויי האקלים הצפויים באזורינו ואת השלכותיהם, ובו מקבץ תוכניות פעולה של הממשלה להתמודדות עם השינויים הצפויים והיערכות לענות על התופעות והקשיים. פורום ה-15 מקדם מאז 2008 מודלים ואסטרטגיות להתמודדות של ערים בישראל עם שינויי האקלים בכל המישורים, ומאגר הכלים וידע שלו פתוח לציבור.

 ראו גם 
 אקלים בישראל
 מאזן אקולוגי בישראל

 קישורים חיצוניים 

 קולין פרייס, שינויי אקלים והביטחון הלאומי של ישראל, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (inss), 29 באוקטובר 2020
 משרד התחבורה, השירות המטאורולוגי, , בית דגן, יולי 2024
 מידע ונתונים על אודות שינויי האקלים בישראל (פליטות, מדיניות ועוד), באתר Climate Watch 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: מזג אוויר
קטגוריה:שינוי אקלים
קטגוריה:איומים ומפגעים סביבתיים בישראל