אלכסיס קיווי

אַלֶכְּסִיס קִיווי (בפינית: Aleksis Kivi; , נולד אלכסיס סטנוול (Alexis Stenvall); 10 באוקטובר 1834 - 31 בדצמבר 1872) היה סופר פיני שכתב את הרומן המשמעותי הראשון בשפה הפינית, Seitsemän veljestä ("שבעה אחים") בשנת 1870. הוא ידוע גם בזכות מחזהו  משנת 1864. אף על פי שקיווי היה בין המחברים המוקדמים ביותר של פרוזה ושירה בפינית, הוא עדיין נחשב לאחד הגדולים ביותר.

קיווי נחשב כסופר הלאומי של פינלנד ויום הולדתו, 10 באוקטובר, נחגג כיום הספרות הפינית (suomalaisen kirjallisuuden päivä).

ביוגרפיה
אלכסיס סטנוול נולד בכפר , הדוכסות הגדולה של פינלנד. הוריו היו חייט הכפר אריק יוהאן סטנוול (Erik Johan Stenvall; 1798–1866) ואנה-קריסטינה המברג (Anna-Kristiina Hamberg; 1793–1863). לפני אלכסיס היו למשפחה כבר שלושה בנים, יוהאנס, עמנואל ואלברט. לאלכסיס הייתה גם אחות, אגנס, שמתה ב-1851 בגיל 13 בלבד.

ב-1846 עזב לבית הספר בהלסינקי, וב-1859 התקבל לאוניברסיטת הלסינקי, שם למד ספרות ופיתח עניין בתיאטרון. המחזה הראשון שלו היה קולרבו (Kullervo), המבוסס על סיפור טרגי מהאפוס קאלוואלה. הוא גם פגש את העיתונאי והמדינאי  שהפך לתומך של קיווי.

במהלך לימודיו בבית הספר קיווי קרא ספרות עולמית מספרייתו של בעל הבית שלו, ובמהלך לימודיו באוניברסיטה, הוא ראה מחזות של מולייר ושילר ב בהלסינקי. לקיווי היו גם חברים כמו  ואליאס לנרוט.

משנת 1863 ואילך הקדיש קיווי את זמנו לכתיבה. הוא כתב 12 מחזות ואוסף שירה. את הרומן "" (Seitsemän veljestä) כתב במשך עשר שנים. מבקרי ספרות, במיוחד הסופר והמשורר הפיני הבולט , פסלו את הספר, לפחות באופן נומינלי בגלל "גסות הרוח" שלו – התנועה הרומנטית הייתה אז בשיאה; אלקוויסט כתב גם "זו יצירה מגוחכת וכתם על שם הספרות הפינית". ידוע שאף מבקר אחר לא שנא את כתביו של קיווי כמו אלקוויסט, ובמקרה זה כמעט אפשר היה לכנות את המצב "רדיפה", אבל גם חברי התנועה הפנומאנית פסלו את התיאור שלו של חיים כפריים לא כל כך מוסריים שהיו רחוקים מנקודת המבט האידיאלית שלהם, והשתיינות המוגזמת של קיווי אולי דחתה את חלקם.

בשנת 1865 זכה קיווי בפרס המדינה על הקומדיה שעדיין מבוצעת לעיתים קרובות,  (Nummisuutarit). עם זאת, הקבלה הפחות נלהבת של ספריו עשתה את שלה והוא כבר התמכר לשתייה. התורמת העיקרית שלו , שאיתה חי קיווי ב בתקופה שכתב, לא הייתה יכולה לעזור לו לאחר שנות ה-60 של המאה ה-19.

בריאותו של קיווי הדרדרה לחלוטין בשנת 1870, כאשר התגורר במשכן פרנזן ב, הלסינקי. הקריסה הואצה על ידי טיפוס הבטן והתקפי דליריום ובשנת 1871 הוא התקבל למרפאה החדשה, משם הועבר לבית החולים הפסיכיאטרי בלפינלהטי (Lapinlahti), הלסינקי. הרופא המטפל בו, א.ת.סאלן, אבחן מלנכוליה הנובעת מ"פגיעה בכבודו כסופר". על בסיס המסמכים הזמינים, הסיק הרופא הפיני  שזה היה מקרה קלאסי של סכיזופרניה, שנגרמה בשל מצבי חרדה חמורים. עם זאת, הוצע גם כי ייתכן שמחלת הנפש של קיווי נגרמה על ידי מחלת ליים מתקדמת. קיווי מת בעוני בגיל 38 ב, בביתו של אחיו אלברט ליד . לפי האגדה, מילותיו האחרונות היו "אני חי" (בפינית: "Minä elän").

הוקרה
1865 - הפרס הלאומי לספרות של פינלנד

מורשת
בתחילת המאה ה-20 העלו הסופרים הצעירים  ואינו לינו את קיווי למעמד של אייקון לאומי. אינו לינו - ואחר כך גם ואינו לינה ו - הזדהו עם גורלו של קיווי כסופר.

הנצחה
יום הולדתו  10 באוקטובר הוכרז "יום אלכסיס קיווי" ונחגג כ"יום הספרות הפינית"  
בשנת 1936 נוסד פרס אלכסיס קיווי (Aleksis Kiven palkinto), שהוענק על תרומות לספרות פינית.
בשנת 1939 הוקמה , פסל ברונזה של קיווי מאת ויינה אלטונן, מול התיאטרון הלאומי הפיני. 
 ב-7 באפריל 1941 הוקמה בהלסינקי אגודת אלכסיס קיווי
רחובות רבים בערים ועיירות פיניות נקראו גם על שם קיווי, כמו אלכסיס קיוון קאטו בטמפרה.
רחוב ברובע  אוורסהאגן בעיר רוסטוק בגרמניה נקרא על שמו.
1999 - האסטרואיד 4181 קיבל את שמו

הסופר ויצירתו בתרבות ובאמנות
מוזיקה
בשנים 1995 עד 1996 כתב המלחין הפיני  אופרה על חייו ויצירותיו של קיווי. 
קולנוע
ישנם שני סרטים של קיווי: "אני חי" (השם בפינית: "Minä elän") משנת 1946, בבימויו של ; ו"חייו של אלכסיס קיווי" (השם בפינית: "Aleksis Kiven elämäme") מ-2002, כתב וביים .

גלריה

לקריאה נוספת
 Robinson, Douglas, Aleksis Kivi and/as World Literature. Leiden and Boston: Brill, 2017.

קישורים חיצוניים




 Aleksis Kivi page maintained by Nurmijärvi municipality
The Aleksis Kivi Brothers Seven Translation Assessment Project, publicly accessible, provided by Hong Kong Baptist University Library

הערות שוליים

קטגוריה:מחזאים פינים
קטגוריה:פינלנד: סמלים לאומיים
קטגוריה:סופרים פינים
קטגוריה:ילידי 1834
קטגוריה:נפטרים ב-1872