המהומות בחווארה

המהומות בחווארה (או הפרעות בחווארה) היו אירוע של הצתות תקיפות וירי שבוצעו על ידי מאות מתנחלים פעילי ימין קיצוני ב-26 בפברואר 2023, בעיירה הפלסטינית חווארה. ועוד עשרות פורעים שתקפו את הכפר זעתרה הסמוך. במשך כ-3 שעות הפורעים היהודים שהיו רעולי פנים, הציתו ושרפו עשרות מכוניות ובתים מאוכלסים, הכו תושבים (בין היתר במוטות ובגרזן) וידו אבנים, ללא התערבות מצד כוחות הביטחון שהיו במקום. בכפר זעתרה נורה למוות סאמח חמדאללה מחמוד אקטש מירי מתנחלים או כוחות צה"ל. עשרות מתושבי חווארה נמלטו מבתיהם להינצל מהאש כ-30 פלסטינים נפצעו ממכות או יידוי אבנים, וכ-350 פלסטינים נפגעו משאיפת עשן. הנזק לרכוש כלל 95 מכוניות שרופות ו-75 בתים שניזקו מהאש והוערך בכ-5 מיליון שקלים. מפקד חטיבת בנימין, אלוף-משנה אליאב אלבז, הגיע לצומת רימונים בו מתנחלים זרקו אבנים והם הכו אותו באגרופים.

המהומות פרצו בתגובה לפיגוע ירי שבוצע באותו יום בכביש הראשי החוצה את העיירה, על ידי מחבל פלסטיני תושב שכם, ובו נרצחו שני אחים יהודים: הלל ויגל יניב, תושבי הר ברכה.

כוחות צה"ל ומג"ב שהיו במקום, חילצו משפחות מבתים בוערים אך לא פעלו להפסקת התקיפות וההצתות, ואף מנעו כניסה של כבאיות ואמבולנסים. ב-48 השעות שלאחר המהומות לא אספה משטרת ישראל ראיות פורנזיות ולא נגבו עדויות מהתושבים. המשטרה הצבא והשב"כ לא ערכו חקירה לברור נסיבות הירי שהרג את מחמוד אקטש.

לאחר המהומות גינו גורמי ממשל רבים בישראל – בהם נתניהו, גלנט, בן גביר וסמוטריץ' – את לקיחת החוק לידיים. צביקה פוגל עורר סערה כשאמר כי "חווארה צריכה להיות סגורה ושרופה", ובהמשך נפתחה נגדו חקירה בחשד להסתה. סמוטריץ' עורר גינויים בינלאומיים לאחר שאמר שיש "למחוק את חווארה", דבר שהוביל לצעדי נזיפה מצד ארצות הברית ומדינות נוספות, ובהמשך הבהיר כי שגה בניסוח. נגד שניים מהמתפרעים הוציא שר הביטחון, יואב גלנט, צו מעצר מנהלי, ובתגובה דרשו שרים בקואליציה לשחררם. בהמשך הם הורשעו ונידונו לשלוש שנות מאסר על תקיפה של בני משפחה שישבו ברכב, באמצעות אבנים וגרזן. האגודה לזכויות האזרח טענה כי המהומות בחווארה היו אירוע חמור במיוחד, אך חלק מדפוס מתמשך של אלימות מתנחלים ושיתוק צה״ל במתן הגנה לפלסטינים, וכי התופעות הללו חוזרות ביהודה ושומרון מזה שנים. 

בקבוצות רשת הופץ שיר הלל למהומות והוא אף הושמע בהפגנת תמיכה ברפורמה המשפטית בבית שמש. במקביל התקיימו יוזמות סיוע לפלסטינים, ובהן קמפיין גיוס תרומות בישראל ותרומה של 3 מיליון דולר מאיחוד האמירויות. האיחוד האירופי ומדינות מערביות קראו להביא את האחראים לדין ולפצות את הנפגעים. בשבועות שלאחר מכן נמשכה המתיחות בשטח - פיגוע ירי נגד מתנחלים בוצע ב-19 במאי, וחשש של כוחות צהל מפני פיגועים ואלימות מצד מתנחלים.

מפקד פיקוד המרכז, אלוף יהודה פוקס, לקח אחריות על כך שצה"ל לא נערך כראוי לאירוע. בכנסת ובממשלה לא התקיים דיון פומבי שנועד למנוע אירועים דומים בעתיד. בשנים שלאחר מכן, נמשכו ביהודה ושומרון פעולות דומות של ירי, שריפת מכוניות ובתים במסגת פעולות "תג מחיר" במיוחד במהלך ואחרי מלחמת חרבות ברזל.

 רקע 

העיירה חווארה שוכנת בנפת שכם, בשטח C. בסמוך לחווארה מתגוררים תושבי הר ברכה, יצהר, איתמר וגבעת רונן. ציר חווארה שעובר במרכז העיירה מהווה חלק מכביש 60, והוא עורק התחבורה העיקרי אל יישובי גב ההר באותה תקופה (עד לפתיחת כביש לב השומרון).

ב־26 בפברואר נסעו במכונית האחים  ויגל יניב מביתם בהר ברכה בכביש 60 העובר גם דרך העיירה חווארה. השניים נרצחו על ידי מחבל פלסטיני בתוך העיירה.

 המהומות 
לאחר הפיגוע ארגנו מתנחלים צעדת מחאה לחווארה, שהחלה לפנות ערב כשכארבע מאות מתנחלים נכנסו לעיירה במטרה להפגין, כמו כן הגיעו כחמישים פעילי ימין קיצוני מצוידים בבקבוקי תבערה והחלו בהצתות. במשך יותר מחמש שעות הוצתו ונשרפו בעיירה בתים, חניוות, מבנים ומכוניות. פעולות אלימות נוספות כללו ידוי אבנים, הכאת תושבים והשחתת עצים. לפחות משפחה אחת שישבה ברכבה הותקפה באבנים ובגרזן על ידי קבוצת פורעים.

גדוד מילואים וצוותי מג"ב שהיו מוצבים בעיירה חילצו משפחות פלסטיניות מבתיהן לאחר שהוצתו. במהלך המהומות יידו פלסטינים מהעיירה אבנים לעבר הפורעים ששהו במקום.

מפקד חטיבת בנימין, אלוף-משנה אליאב אלבז, הגיע לצומת רימונים בעקבות דווח על זריקת אבנים של מתנחלים, הפורעים הדפו אותו והכו אותו באגרופים.

בסיכום האירוע היו כ-30 פצועים פלסטינים ממכות או יידוי אבנים, וכ-350 נפגעים פלסטינים משאיפת גז או עשן. על פי משרד הבריאות הפלסטיני כעשרים פצועים הגיעו למוקד הרפואי, רובם עקב שאיפת עשן או שאיפת גז. לפי מקורות אחרים נפצעו ארבעה באופן קשה ועוד כ-100 נפגעו משאיפת עשן. אנשי מנהלת התיאום והקישור לשכם במנהל האזרחי וכוחות ישראלים סייעו לחלץ פלסטינים משישה בתים שהוצתו.

ביוני 2023 פרסמה רשת CNN תחקיר לפיו בתגובה לפיגוע הירי הופצו בקבוצות וואטסאפ קריאות נקם והתארגנות לצעוד לזירת הפיגוע כדי "להשיב מלחמה", אשר הובילו למהומות. התחקיר מצא גם שבזמן שפעילי הימין הקיצוני תקפו בחווארה והעלו בתים באש, כוחות צה"ל, ששהו באזור, לא הגנו על התושבים, מנעו כניסה של כבאיות ואמבולנסים להגיע למקום האירוע ולא אבטחו אותם לכשהותרה כניסתם.

באותו הזמן בכפר זעתרה הצמוד לחווארה נורה למוות סאמח חמדאללה מחמוד אקטש כאשר כ-40 פורעים תקפו את הכפר, הפלסטינים טענו שחיילים אבטחו את הפורעים והוא נהרג מירי החיילים, לעומת זאת צה"ל הודיע כי לא ידוע על שימוש באש חיה באירוע. לא נאספו עדויות פורנזיות לבירור נסיבות הירי.

עשרה יהודים נעצרו. תשעה מהם שוחררו למחרת, חלקם בתנאים מגבילים למעצר בית. נגד שניים מהמשוחררים הוציא שר הביטחון יואב גלנט צו מעצר מנהלי מייד עם שחרורם בידי בית המשפט.
ממוזער|בית בחווארה

פעולות המשטרה ושב"כ - חקירות ומאסר
ב-48 השעות שלאחר המהומות לא אספה משטרת ישראל ראיות פורנזיות ולא נגבו עדויות מהתושבים. מועצת חווארה העריכה את הנזק לרכוש בחמישה מיליון שקלים.

במשטרה ניסו לגבש תשתית ראייתית נגד הפורעים, אך התקשו במשימה. למרות סרטונים מחנויות של פלסטינים, שבהם נראו הצעירים שהציתו את המבנים, היה קושי לזהות אותם, משום שהם היו רעולי פנים. בנוסף, כמעט כל העצורים שתקו בחקירה ולא שיתפו פעולה – ולכן, בהיעדר ראיות מבוססות, היה קושי להשאירם במעצר.

במשך תשעה ימים לאחר הריגתו של סאמח אקטש לא אפשרה המשטרה למשפחתו להגיש תלונה במשטרת אריאל ולא נאספו עדויות פורנזיות מהזירה.

נגד שניים מהחשודים הוציא שר הביטחון, יואב גלנט, צו מעצר מנהלי. הוצאת הצו גרמה לקריאות מחאה מצד שרים בקואליציה ולאחר מספר ימים הועבר לשר גלנט מכתב שבו דרשו מעל 50 מחברי הקואליציה לשחרר את שני החשודים שנעצרו ושני עצירים מנהליים נוספים. בין החותמים נמנו השרים בצלאל סמוטריץ, שלמה קרעי, איתמר בן גביר ועידית סילמן, וכן שרים וחברי כנסת נוספים. בתגובה המליץ שר הביטחון לחותמים לבטוח בהמלצות של שב"כ ובהחלטותיו שלו, שלדבריו התקבלו רק על סמך שיקולים ביטחוניים ומידע מודיעיני, והוסיף: "אסור לנו להעניק רוח גבית לטרור מכל סוג שהוא".

שבוע לאחר המהומות נעצרו שני מתנחלים, חנוך רבין, תושב גבעת רונן, ורז גירון תושב יצהר, בפעולה משותפת של שב"כ והמשטרה. ב-30 במרץ 2023, הוגש נגדם כתב אישום בגין תקיפת פלסטינים במהלך המהומות. על פי כתב האישום הם היו בקבוצת פורעים שידו אבנים מטווח קצר על רכב נייח בו ישבה משפחה פלסטינית. אחד הפורעים החל להכות באחד מיושבי הרכב עם גרזן, דרך חלונות הרכב. כתב האישום מייחס להם עבירות של מעשה טרור, חבלה בכוונה מחמירה וחבלה במזיד ברכב ממניע גזעני, ומציין שהם משתייכים לקבוצה אלימה הפוגעת בפלסטינים ומשבשת את פעילות כוחות הביטחון. עו"ד עדי קידר מארגון חוננו ייצג את השניים. ביוני 2024, בית המשפט המחוזי בלוד גזר 3.5 שנות מאסר על חנוך עקיבא רבין ושלוש שנות מאסר על רז גירון, לאחר שהורשעו בעבירות תקיפה ופציעה בנסיבות מחמירות ממניע גזעני וחבלה במזיד ברכב. כן נפסק כי הם ישלמו פיצוי של 45 אלף שקלים למשפחה שנפגעה.

תחקירים ודוחות
תחקיר צה"ל 
צה"ל קיים תחקיר בנושא שהוצג לרמטכ״ל הרצי הלוי, ב-8 במרץ 2023. לפי התחקיר צה"ל לא קיבל מודיעין מוקדם על כוונת המתנחלים לפעול בחווארה. התחקיר מציין כי כ־50 מתנחלים ארגנו מראש את הפרעות. הם התחלקו לקבוצות (“חוליות”) והצטיידו בבקבוקי תבערה וג׳ריקנים עם חומרי תבעה, כשכל קבוצה פעלה בשטח מוגדר. כל הנראה, הם ידעו לאילו סמטאות להיכנס כדי לא להיתפס במצלמות האבטחה.

לפי התחקיר תגובת כוחות הביטחון שהגיעו למקום הייתה איטית, והכיבוי נתקל בקשיים, כולל חוסר במים. התחקיר מבקר את המפקדים, שלא זיהו בזמן לאן האירוע מידרדר. עם זאת אין בתחקיר הערות או מסקנות אישיות נגד מפקדים. כמו כן, נמצאו ליקויים בשיתוף הפעולה בין כוחות צה״ל לבין המשטרה. לפי התחקיר המוות של סאמח אקטש נחקר, כשקיים חשד כי היורה היה מתנחל.

לפי תחקיר צה"ל, הנזק הכלכלי לרכוש כתוצאה מההפרעות הוערך בכ־10 מיליון שקלים, וכלל שריפת לפחות 15 רכבים פרטיים, ושתי "משחטות" של גרוטאות רכב בהן היו כ-250 רכבי גרוטאה וכן פגיעה בכ־35 בתים וחנויות.

דו"ח הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם
ב־3 במרץ, הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם פולקר טירק התייחס לנושא המהומות. לפי האו"ם, מאות מתנחלים ישראלים פרצו וגרמו למהומות ברחבי האזור. פלסטיני אחד נורה למוות ושניים נוספים נורו ונפצעו. אדם שלישי נדקר, ואדם רביעי הוכה קשות. בתים וחנויות פלסטיניים וכן עשרות כלי רכב הוצתו או ניזוקו. הצלב האדום הפלסטיני דיווח כי 390 בני אדם נפגעו במהלך ההתפרעות; שלושהCNN אמבולנסים הותקפו. הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם גינה את התקפות המתנחלים על פלסטינים בחווארה, וקרא להעמיד לדין את האחראים.

תחקיר CNN
תחקיר CNN, שפורסם ביוני 2023, מציג תמונה קשה של אופן פעולת כוחות צה״ל במהלך המהומות בחווארה. התחקיר מבוסס על ניתוח סרטונים, עדויות של עדי ראייה ועיתונאים פלסטינים, וכן עדות בלעדית של חייל שהיה בין הכוחות בחווארה שסופקה על ידי ארגון "שוברים שתיקה". החייל העיד כי בחווארה היו עשרות חיילים, לצד לוחמי מג"ב. לדבריו אף שהם היו מודעים לסכנה שנשקפה מהמתנחלים הם לא התערבו. "פשוט אפשרנו להם להתקדם", אמר – וטען כי צה"ל "לא יודע איך לטפל בטרור של מתנחלים".

ב-CNN ציינו כי קריאות הנקמה על הפיגוע הופצו בקבוצות ווטסאפ וברשתות חברתיות שעות לפני הפרעות. לפי CNN "זה מעיד שסכנת האלימות הייתה ידועה היטב לרשויות מבעוד מועד".

התחקיר הציג תמונות של רכבי חירום (אמבולנסים ורכבי כיבוי) שנפגעו במקום. סרטונים ש-CNN בחן מראים רכבי חירום שנחסמו על ידי חיילים בכיכר שמובילה לרחוב הראשי בחווארה. לאחר מכן הורשו הרכבים להיכנס, בתנאי שהסיכון יהיה באחריותם. דובר מטעם הסהר האדום הפלסטיני טען שרכבי החרום נקלעו ל"מארב" של מתנחלים, בזמן שלוחמי צה"ל עמדו מנגד ולא התערבו. לפי עדות חייל צה"ל - "המשאיות פשוט נסעו לבד והותקפו, הכפר המשיך לבעור".

 תגובות 
תגובות בישראל
ממוזער|שלט מחאה על התנהלות כוחות הביטחון בזמן המהומות בחווארה, כחלק מהמחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.
ביום האירוע, קראו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שר הביטחון יואב גלנט ושר האוצר בצלאל סמוטריץ', להימנע מלקיחת החוק לידיים.
ממוזער|כרזות שנתלו בצומת תפוח בקרבת חווארה בחג הפורים שלאחר המהומות

יו"ר הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, צביקה פוגל אמר למחרת האירוע בראיון: "אתמול יצא מחבל מחווארה – חווארה סגורה ושרופה. זה מה שאני רוצה לראות", לאחר שנמתחה עליו ביקורת הבהיר שדבריו סולפו וכי עמדתו היא שעל המדינה מוטל לבצע זאת. בעקבות דבריו אישרה היועצת המשפטית לממשלה לפתוח נגדו בחקירה משטרתית בחשד להסתה.

מפקד פיקוד המרכז, אלוף יהודה פוקס, לקח אחריות על כך שצה"ל לא נערך כראוי לאירוע. גם הרמטכ"ל, הרצי הלוי, ציין שצה"ל כשל בטיפולו באירוע.

נשיא המדינה, יצחק הרצוג אמר בתגובה כי "נטילת החוק בידיים, פרעות ואלימות כלפי חפים מפשע - אינם דרכנו ואני מגנה זאת בתוקף".

השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר התייחס למחרת למהומות, ואמר שלמרות הכאב אסור לקחת את החוק לידיים.

ב-1 במרץ אמר סמוטריץ' שיש "למחוק את חווארה", אך המדינה צריכה לעשות זאת, ולא האזרחים באותו יום פרסמה ארצות הברית גינוי חריף לדבריו, וקראה לנתניהו להתנער מדבריו. ב-2 במרץ הודיע הבית הלבן כי סמוטריץ' לא ייפגש עם אף גורם בממשל האמריקאי במהלך ביקורו המתוכנן בארצות הברית. מאה ועשרים בכירים בקהילה היהודית בארצות הברית פרסמו מכתב גינוי וקראו שלא לתת לסמוטריץ' במה. הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם, פולקר טורק, גינה אף הוא את ההתבטאות ואמר כי זאת "הצהרה בלתי נתפסת של הסתה לאלימות ועוינות". גם צרפת, מצרים ואיחוד האמירויות גינו את הדברים. ב-4 במרץ הסביר סמוטריץ' כי מעד בלשונו וכי "הכוונה הייתה מאוד ברורה: אנחנו צריכים להיות הרבה יותר התקפיים, יותר יוזמים במאבק הזה בטרור כי אנשים נרצחים". כאשר נשאל סמוטריץ' האם המתקפה על הכפר הייתה מעשה טרור יהודי השיב כי זו "פשיעה לאומנית חמורה מאוד שצריך לטפל בה, אבל היא לא טרור". ב-5 במרץ פורסם כי בארצות הברית שוקלים למנוע את כניסתו למדינה.

בעקבות האירוע פתח יאיא פינק קמפיין גיוס המונים לאיסוף תרומות עבור תושבי חווארה. גויסו למעלה מ־1.6 מיליון שקלים. לפי פינק, כוונתו לבצע מיפוי של מי ששרפו לו את הבית ולוודא שאין להם רקע ביטחוני.

משלחת דיפלומטים של האיחוד האירופי הגיעה לסיור בחווארה, ושגריר האיחוד לשטחים הפלסטינים סוון בורגסדורף אמר: "זה הכרחי עבורנו שהאחראים יובאו לדין, ושמי שאיבד את רכושו יפוצה". הממלכה המאוחדת, גרמניה, צרפת, איטליה, פולין וספרד פרסמו הודעת גינוי לאירוע, וכן קראו לממשלת ישראל לחזור בה מהחלטתה לקדם בנייה בהתנחלויות.

נשיא איחוד האמירויות הערביות, מוחמד בן זאיד, הודיע שארצו תעניק שלושה מיליון דולרים לשיקום הנזקים שנגרמו בחווארה.

לאחר האירועים, הופץ בקבוצות וואטסאפ וטלגרם שיר הלל למהומות, המבוסס על לחן של שירו של חנן בן ארי. השיר הושמע במערכת כריזה בהפגנת תומכי נתניהו ותומכי הרפורמה המשפטית בבית שמש.

תגובות בעולם
דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית, נד פרייס, אמר למחרת המהומות שהממשל מצפה מישראל להעמיד לדין את המתנחלים המעורבים ולפצות את הפלסטינים שנפגעו. 

נציג האיחוד האירופי סוון קון פון בורגדורף, קרא לעצור את האלימות של המתנחלים, להעמיד לדין את האחראים ולפצות את נפגעי התקיפות. 

הנציב העליון של הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם פולקר טירק קרא להעמיד לדין של המעורבים במהומות המתנחלים בחווארה, לאכיפה שוויונית של החוק ולשמירה על זכויות האדם. בנוסף, הוא הדגיש את הצורך בסיום הכיבוש, בהפחתת מגבלות על חיי התושבים ובקידום פתרון שתי המדינות לשם שלום וביטחון לכל הצדדים.

קישורים חיצוניים






 הערות שוליים 

קטגוריה:2023 בישראל
קטגוריה:טרור יהודי בישראל
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:מהומות בישראל
קטגוריה:חווארה
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-2023