קארוי קישפלודי

קַארוֹי קִישְׁפַלוּדִי (בהונגרית: Kisfaludy Károly; 5 בפברואר 1788 – 21 בנובמבר 1830) היה סופר, משורר, מחזאי וצייר הונגרי, ומייסד המחזאות הלאומית ההונגרית. אחיו של שנדור קישפלודי.

ביוגרפיה
ראשית חייו
קארוי קישפלודי נולד ב-1788 בטט בממלכת הונגריה בימי השלטון ההבסבורגי כצעיר מבין שמונה ילדים של מיהאי קישפלודי, פקיד בכיר ושופט בעיר גיור ושל אנה לבית שאנדורפי. אימו מתה בלידתו, והייתה לו מערכת יחסים בעייתית עם אביו. החל לכתוב שירים ופואמות בזמן שירותו הצבאי ב-1811-1804. הוא השתתף בקרבות כקצין בגדודים ההונגריים בשורות הצבא האוסטרי, במהלך המלחמות הנפוליאוניות באיטליה, סרביה ובוואריה. לאחר שובו ב-1810 חיזר אחרי נערה בשם קטלין הפלר (Katalin Heppler), אך לא התחתן. התפטרותו מהצבא גרמה לאביו להתנכר אליו, והוא מצא מקלט בבית אחותו טרז (Teréz) ב.

התחלת הקריירה הספרותית
הוא למד אמנות, נסע ללמוד ציור בווינה ב-1812 ולאיטליה ב-1815, אבל לא היה לו מזל בכתיבה או בציור עד אפריל ויוני 1819, כאשר הטרגדיות שחיבר A tatárok Magyarországon ("הטטרים בהונגריה") ו-Ilka, vagy Nándorfehérvár bevétele ( "אילקה, או כיבוש בלגרד") זכו להצלחה גדולה. מחזות אלו העלו על נס את גבורת ההונגרים בעבר והדגישו במיוחד את תפקיד האצילים בהגנה על המולדת. . מחזות אחרים שכתב באותה שנה היו: Stibor vajda ("הווייבוד שטיבר"), ו-A kérők ("המחזרים") בספטמבר, ו-A pártütők ("המורדים") בנובמבר. "המחזרים" היא קומדיה המותחת ביקורת על צורת החינוך בקרב האצילים ועל החיקוי השטחי של אורח החיים המערבי בקרב בני האצולה. ובשנה שאחריה כתב עוד שלושה מחזות. מחזותיו תורגמו לגרמנית, והוצגו בווינה.

המשך פעילותו 
ב-1822 הוא ייסד את כתב העת הספרותי "", שעליו הוענק לו פרס מרציבאני (Marczibányi) ב-1826, באותה שנה שבה החזיר אותו אביו לצוואתו. הוא התאהב באישה בשם נינה לפלר (Nina Löffler), אבל משום שהיא הייתה יהודייה הוא לא יכול היה להתחתן איתה. הוא כתב רבות ב"אורורה" עד מותו משחפת בשנת 1830. אגודת קישפלודי הוקמה לכבודו בשנת 1836, ומילאה תפקיד חשוב בתרבות הונגריה עד עליית הקומוניזם לשלטון אחרי מלחמת העולם השנייה.

הוא זכור בזכות מחזותיו והמכתמים שלו, ובזכות שירים כמו האלגיה "מוהאץ'" (Mohács; 1824), על נושא הקרב של 1526, שבו הביס צבא האימפריה העות'מאנית את הצבא ההונגרי והונגריה איבדה את עצמאותה. אלגיה זו והבלדות שכתב מאופיינים ברגש לאומי רומנטי. דוגמה נוספת לתרומתו להתעוררות הלאומית של ההונגרים היא הסיפור Tollagi Jónás Pesten (עלילותיו של יונאש טולאגי, 1823).

דמותו ויצירתו במדיה האמנותית
מור יוקאי כתב על על חייו את הרומן Eppur si muove ("ואף על פי כן נוע תנוע"; 1872).

קישורים חיצוניים


Kisfaludy - Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company.
1911 Encyclopædia Britannica/Kisfaludy, Károly

הערות שוליים

קטגוריה:נפטרים משחפת
קטגוריה:סופרים הונגרים
קטגוריה:ציירים הונגרים
קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1830