חתונת השנאה

חתונת השנאה (כונתה גם ריקוד הסכינים) הייתה חתונה יהודית שנערכה בירושלים בדצמבר 2015, במהלכה צולמו החוגגים רוקדים ומנופפים בסכינים וכלי נשק אחרים, כשאחד מהם נראה דוקר שוב ושוב את תמונתו של הפעוט שנרצח בפיגוע בדומא, עלי דוואבשה.

סרטון המציג את המאורע התפרסם בכלי תקשורת רבים בישראל, ועורר סערה ציבורית. באוקטובר 2016 הוגש כתב אישום כנגד 13 משתתפים בחתונה, בעבירות של הסתה, החזקת נשק והפרת צווי הרחקה, ובמהלך השנים הורשעו עשרה מהנאשמים וזוכה אחד הקטינים והזמר סיני תור.

 רקע: הפיגוע בדומא 

ב-31 ביולי 2015 השליך מחבל יהודי בקבוקי תבערה לעבר שני בתי מגורים בעיירה הפלסטינית דומא שביהודה ושומרון. כתוצאה מההתלקחות עלה ביתה של משפחת דוואבשה באש. עלי, בן השנה וחצי, נהרג במקום, שני הוריו מתו מפצעיהם לאחר מכן, ואחיו בן הארבע נפצע אנושות.

הפיגוע עורר ביקורת ציבורית גדולה וגרר גינויים מאישי ציבור רבים, בהם נשיא מדינת ישראל, ראובן ריבלין, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ראש האופוזיציה יצחק הרצוג, והרבנים יעקב אריאל, אורי שרקי, אליעזר מלמד ויואל בן נון.

 התארגנויות לחתונה 
זמן קצר לאחר שנעצרו מספר חשודים בביצוע הרצח בבית משפחת דוואבשה, התקיימו הכנות לחתונת בני זוג מהימין הקיצוני, במהלכם הודפסו תמונותיהם של בני משפחת דוואבשה: סעד, ריהאם והפעוט עלי, כפי שפורסמו בכלי התקשורת לאחר הפיגוע בכפר דומא. התמונות הודפסו על דפי A4 והודבקו על קרטונים שאליהם חוברו קרשים כך שניתן יהיה להניפם כשלטים בחתונה.

 חתונת השנאה 
החתונה התקיימה ב-7 בדצמבר 2015 באולם האירועים "שירת ירושלים", בשכונת גבעת שאול שבירושלים. בחתונה השתתפו כחמש מאות בני אדם, ובמהלכה, שר אחד הנאשמים, הזמר והמלחין סיני תור, את השיר "יבנה המקדש". תור שר את השיר תוך כדי הוספת המילים "ישרף, ישרף המסגד" וכן "יתפוצץ, יתפוצץ המסגד". במהלך השמעת השיר, רקד אחד המשתתפים, דניאל צבי משה פינר, כאשר על חולצתו הכיתוב "אין ערבים אין פיגועים" והניף בידו חולצה שעליה נראה סמל ארגון הטרור היהודי "כך".

בהמשך האירוע החל תור לשיר את שירו של דב שורין, "זכרני נא": , כשמעת לעת החליף את המילה "פלשתים" ב"פלסטין". כמו כן שר את פסוק כ"א ממזמור ק"ד בספר תהילים: , בעוד הוא מוסיף את המילים "ריבונו של עולם אנחנו עוד רעבים".

המשתתפים החלו לרקוד, כשחלקם מניפים את תמונות משפחת דוואבשה וכן שני רובים צה"ליים מסוג M16 ו-M4, אקדחים ואקדחי דמה, סכינים, ובקבוקי זכוכית אשר הוכנסו לתוך פייתם בדים כך שידמו בקבוקי תבערה. אחדים מהרוקדים רקדו כשהם רעולי פנים. במהלך הריקוד דקרו אחדים מהם פעם אחר פעם את תמונות משפחת דוואבשה באמצעות סכינים ואחרים הציתו וקרעו את התמונות. חלק מאוחזי הנשק אף דרכו את נשקם. לאחר תום השמעת שני השירים האמורים פסקו המעשים וחגיגת החתונה המשיכה באופן שגרתי.

 תיעוד האירוע 
סרט החתונה המקורי הוחרם בידי בלשי משטרת ישראל במטרה לזהות דרכו נערים המפרים צווי הרחקה מנהליים.

 הקרנת התיעוד בקבינט 
לטענתו של עורך הדין חג'בי, התיק נגד הנאשמים בפרשה "נולד בחטא" מסיבות פוליטיות בלבד בכדי להסיט את הדיון הציבורי מהעינויים בפרשת דומא. על פי בקשתו זומן שר הביטחון דאז, רב-אלוף במילואים בוגי יעלון, להעיד כעד הגנה במשפטם של נאשמי חתונת השנאה. בעדותו, שניתנה ב-5 במאי 2021, העיד יעלון כי לאחר שהקבינט המדיני־ביטחוני לא האמין שיהודים הם שביצעו את הפיגוע בדומא, ביקש ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו להביא את הסרטון המדובר ולהציגו בפני חברי הקבינט כדי לשכנעם שאם מראות כאלה אפשריים, ייתכן גם רצח ערבים על ידי יהודים. יעלון ציין כי החשש הגדול בהצגת הסרטון היה ממקרה של פיגוע נוסף. לדבריו, הסרטון הוצג בקבינט גם כדי לשכנע את השרים בצורך לאשר עינויים בחקירתם של חשודי הפיגוע בדומא. בנוסף אמר יעלון כי הראה את הסרטון לראשי יש"ע במטרה לשכנע שמדובר בבני נוער הזקוקים לטיפול, וכדי להבהיר לקבוצות שונות בציבור, שהעלו ספקות האם יהודים הם שביצעו את ההצתה בדומא, שהדבר אפשרי. על פי העיתונאי רועי שרון יעלון הקרין את התיעוד גם לראשי מועצת יש"ע על מנת לשכנעם לשתף פעולה עם השב"כ.

 הדלפת התיעוד לתקשורת 

ב-24 בדצמבר 2015 חשף רועי שרון בחדשות ערוץ 10 סרטון המציג את המאורע. הסרטון התפרסם בהמשך בכלי תקשורת רבים בישראל, ובעיתונות היהודית והמוסלמית ברחבי העולם.

 מקור התיעוד 
שרון טען כי קיבל את הסרטון באמצעות הודעת וואטסאפ מידיו של גורם שנכח בחתונה וביקש שפרטיו יישארו חסויים. זאת לאחר שגורמים בפרקליטות המדינה, בשב"כ, במשטרה ובמשרד הביטחון סירבו להעביר לו את התיעוד שהיה להם מהאירוע.

 הבקשה לחשיפת המתעד 
ב-3 בספטמבר 2017, דחה בית המשפט לנוער בירושלים את עתירת אחד הקטינים שהשתתפו בחתונת השנאה בדרישה לחייב את רועי שרון לחשוף את מקור הסרטון. בית המשפט קבע כי לא קיימת סיבה משמעותית המצדיקה פגיעה בביטחון המקור. שרון עצמו לא הועמד לדין ולא שימש כעד תביעה.

 תיעודים נוספים מהחתונה 
בפברואר 2017 התפרסם בחדשות 10 תיעוד של טקס החופה בחתונת השנאה, במהלכו נראה הרב דניאל סטבסקי מברך את העצורים החשודים בהצתת הבית בדומא.

 תגובות 

עם חשיפת תיעוד החתונה הושמעו כנגדה גינויים מכל קצוות הקשת הפוליטית בישראל; ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו אמר כי התמונות המזעזעות מראות את פניה האמיתיות של קבוצה המהווה סכנה לחברה הישראלית ולביטחון ישראל והוסיף כי "איננו מוכנים לקבל אנשים שכופרים בחוקי המדינה ואינם רואים עצמם כפופים להם". יו"ר האופוזיציה יצחק הרצוג התבטא כי החוגגים הם מטורפים ועלובי נפש, אשר שכחו מה זה להיות יהודים, מביישים את הכיפה, את הטלית ואת שם השם. הוא הוסיף כי מי שרוקד בחתונה וחוגג רצח של תינוק בשנתו הוא לא יהודי ולא ישראלי, וצריך לסגור אותו מאחורי סורג ובריח במהירות האפשרית. השר אריה דרעי אמר שהגיע הזמן לומר לאותם טרוריסטים: "אין חלקנו עמכם, יהודים לא נהגו מעולם כך, לא נוהגים כך, ולא ינהגו כך". יו"ר הכנסת, יולי אדלשטיין, הצהיר כי הלך רוח זה ראוי להוקעה ולטיפול שורש, וכי הוא מקעקע את המוסר היהודי והאנושי ואף עלול להמיט אסון על מפעל ההתיישבות עצמו.

הרב הראשי לישראל, דוד לאו, אמר כי מעשים שכאלו הם אינם דרך היהדות, אלא התנכרות והתנערות מערכי העם היהודי, מתורת ישראל ומייחודיותו של העם היהודי. הוא אמר גם כי על ההורים והמחנכים לקחת על עצמם את המשימה, יחד עם גורמי החוק, ולעשות הכל כדי למנוע הזדהות מחרידה עם מעשי טרור ורצח מחרידים שכאלו.

על פי דו"ח השנאה לחודש דצמבר 2015 שפורסם על ידי קרן ברל כצנלסון, רובם של הגולשים ברשתות החברתיות, כ-78% מהם, התרעמו על חתונת השנאה ושיתפו את תחושותיהם ברשת ב-24 שעות שלאחר פרסום הסרטון.

הוריו של החתן, שחר ודגנית אשבל, גינו את המעשה והצהירו כי לא היו מודעים לנעשה. האב התבטא כי אם הם היו יודעים על הנעשה, היו עוצרים במקום, וכי הוא היה עולה לבמה ואומר שזה נעשה לא בהסכמתם ושהם מתנגדים לכל זה.

 חקירות ואישומים 
ב-24 בדצמבר 2015 הודיעה משטרת ישראל כי מספר ימים קודם לפרסום הסרטון בתקשורת נפתחה חקירה בעניין בגין העבירות הרבות והחמורות שהתקיימו בחתונה, וניתן אישור ליחידה לפשיעה לאומנית לחקור גם עבירות הסתה ועבירות נוספות. עוד צוין כי נאספו חומרי חקירה ותיעודים נוספים, שרק חלקם הקטן נחשף לציבור.

עם התפרסמות התיעוד התבטא שר הביטחון בנוגע לצעדים שינקטו:

 מעצרים וחקירות 
בבוקר 29 בדצמבר 2015, עצרה משטרת ישראל תושב כפר תפוח שהשתתף באירוע, הוא אותר כשהוא מחזיק נשק ולובש חולצה של ארגון כך. בהמשך היום נעצרו עוד ארבעה ממשתתפי החתונה, בהם החתן יקיר אשבל, וחייל צה"ל. במשטרה ייחסו להם חשדות של הסתה, החזקת נשק בניגוד לחוק והפרה של שורת צווים מנהליים ומעצרי בית ליליים, וצווי הרחקה מירושלים ויהודה ושומרון. ב-30 בדצמבר 2015 הורה בית המשפט לשחרר את העצורים, ובבוקר 4 בינואר 2016 עצרה המשטרה שני בגירים וקטין שהשתתפו בחתונת השנאה, ביניהם גם הזמר סיני תור.

 ענישת החייל בעל הנשק 
בעקבות פרסום הסרטון, הורה הרמטכ"ל גדי איזנקוט על בדיקת מעורבותם של חיילי צה"ל באירוע. כחלק מהבדיקה פתחה המשטרה צבאית חוקרת בחקירה בשיתוף עם משטרת ישראל. במקביל, בוצעה בדיקה בתוך צה"ל, שהעלתה כי אחד הנשקים שהונף היה נשקו האישי של חייל מגדוד נצח יהודה, וכי במהלך החתונה בה השתתף, לא פיקח החייל על נשקו האישי, והנשק ניטל על ידי נוכחים באירוע והועבר מיד ליד. ב-1 בינואר 2016, הועמד החייל לדין משמעתי על ידי מפקד חטיבת כפיר, אל"ם גיא חזות, והוא נשפט ל-21 ימי מחבוש.

 הגשת כתבי האישום 
ממוזער|224x224 פיקסלים|נגד הזמר והמלחין סיני תור, אשר ניגן בחתונת השנאה, הוגש כתב אישום באוקטובר 2016 יחד עם עוד 12 נאשמים נוספים. באפריל 2022 זוכה תור מחמת הספק.
ב-26 באוקטובר 2016, הגישה פרקליטות מחוז ירושלים לבית המשפט השלום כתבי אישום נגד 13 נאשמים, ביניהם חמישה קטינים בגילאי 14–17, הזמר סיני תור וחתן החתונה, יקיר אשבל, בגין הסתה לאלימות או לטרור ועבירות נוספות. על פי כתב האישום, "במעשיהם... פרסמו הנאשמים, בצוותא חדא, קריאות לעשיית מעשה אלימות או טרור או דברי שבח, אהדה או עידוד למעשה אלימות או טרור, תמיכה או הזדהות עמו, ועל פי תוכנו של הפרסום המסית והנסיבות שבהן פורסם, יש אפשרות ממשית שיביא לעשיית מעשה אלימות וטרור". עורכת הדין יפעת פנחסי, מפרקליטות מחוז ירושלים, מסרה כי מדובר במעשים החוצים באופן מובהק את תחום הביטוי הלגיטימי המותר לגדר תחום עבירות פליליות של הסתה.

כתב האישום הוגש באישורו של היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, נוכח אופי העבירות המיוחסות לנאשמים. עורך הדין איתמר בן גביר, אשר נכח בחתונה וייצג את הנאשמים בבית המשפט מתח ביקורת על ההחלטה והאשים באכיפה בררנית .

 דין הנאשמים הקטינים 
ב-20 בנובמבר 2016, ביטל בית משפט לנוער בירושלים את כתב האישום שהוגש כנגד חמשת הקטינים באשמת הסתה לטרור ובאלימות, לאחר שקיבל את טענות פרקליטיהם על כך שהאישור שנתן היועץ המשפטי לממשלה לא היה חוקי משום שלא ניתן ישירות ממנדלבליט, אלא ממי ממשרדו וניתן באמצעות דואר אלקטרוני, ולא כמסמך חתום.

ב-1 בספטמבר 2021, זיכה בית המשפט לנוער בירושלים את חמשת הקטינים, תוך הבעת ביקורת כלפי הגשת כתב האישום מלכתחילה, וקביעה כי הייתה אכיפה בררנית; הן מול משתתפים אחרים בחתונה שלא הועמדו לדין, והן מול מסיתים אחרים, בעיקר ערבים ומן השמאל, שאף הם לא הועמדו לדין משיקולים שונים. בית המשפט הוסיף כי בתיק זה יש שילוב של נסיבות לקולא, כגון קטינות, חרטה, אירוע חד-פעמי, גינוי ציבורי, ופרשנות אלטרנטיבית לאירוע (מחאה על עינויי עצורי דומא).

ב-14 באוקטובר 2021 הגישה הפרקליטות ערעור לגבי זיכוי הנאשמים, תוך הדגשת ייחודיות האירוע, וב-2 במרץ 2023, הפך בית המשפט המחוזי לנוער בירושלים את הכרעת הדין בנוגע לארבעה מתוך חמשת הקטינים והרשיע אותם בהסתה לאלימות, וקבע כי לא הוּכחה אכיפה בררנית פסולה, בוודאי לא כזו היוצרת פגיעה משמעותית בתחושת הצדק וההגינות בעוצמה המצדיקה את ביטול כתב האישום, בעוד זיכויו של החמישי, הצעיר ביותר, נותר על כנו מחמת הספק האם היה מודע להקשר, וכי הבין אלו תמונות הוא מניף במהלך הריקוד. כמו כן דחה המחוזי את הטענה לאפליה בשל אי העמדתם לדין של מאות חשודים אחרים בעבירות הסתה באמרם כי מן הנתונים "לא עולה תמונה חריגה ונדירה של הפליה משמעותית ושיטתית, כנדרש לצורך הוכחתה של אכיפה בררנית תוצאתית שאינה נובעת ממניע פסול".

ב-26 ביוני 2023 גזר בית המשפט השלום חודשיים מאסר על תנאי, 120 שעות לטובת הציבור וקנס כספי על שניים מהנאשמים הקטינים בעוד על שניים אחרים נגזרו 80 שעות לטובת הציבור וקנס כספי.

 דין הנאשמים הבגירים 
ב-27 באפריל 2022, הרשיע בית משפט השלום בירושלים 8 ממשתתפי החתונה, בעוד שהזמר סיני תור זוכה מחמת הספק. נאמר כי "כל הנאשמים פרסמו בצוותא חדא קריאות לעשיית מעשה אלימות או טרור או דברי שבח, אהדה או עידוד למעשה אלימות או טרור, תמיכה או הזדהות עימו, ועל-פי תוכנו של הפרסום המסית והנסיבות שבהן פורסם, יש אפשרות ממשית שיביא לעשיית מעשה אלימות או טרור", והובעה אכזבה על כך שהמשטרה לא הצליחה לאתר את מי שארגן את מפגן השנאה ועל האופן בו נוהלה החקירה.

ב-23 באפריל 2023, גזר בית משפט השלום בירושלים על יקיר אשבל, החתן מחתונת השנאה, ארבעה חודשי עבודות שירות, מאסר על תנאי וקנס כספי של 2,000 שקלים. על משתתף נוסף, צבי זלטקין, אשר הורשע רק בביצוע עבירה של הסתה לאלימות, נגזרו 180 שעות שירות לתועלת הציבור, מאסר על תנאי וקנס כספי. בפסק הדין נקבע כי חלק מהמשתתפים באירוע היו מכרים של החשודים בפיגוע בדומא, וכי במהלך החתונה ציינו הנאשמים הבגירים בריקוד ובשירה את אירוע הטרור.

ב-11 במאי 2023 ניתן פסק הדין בעניינם של שאר הנאשמים, בגזר הדין ציין השופט כי מתחם העונש ההולם נע בין 3 חודשי עבודות שירות ל-18 חודשי מאסר בפועל, אולם בשניים מהמקרים כתב השופט כי הוא הוא סוטה מהמתחם לקולא, וזאת עקב חרטה וקבלת האחריות מצד הנאשמים. בית המשפט קבע כי דוב מורל ירצה 200 שעות שירות לתועלת הציבור, נוה טל ירצה 220 שעות, יהוידע סוכי ושמוליק פיין ירצו 4 חודשים כל אחד, דניאל פינר ירצה 5 חודשים, וצבי זלטקין ירצה 180 שעות שירות. בנוסף, על כל החמישה נגזר גם מאסר על תנאי וקנס כספי בסך 2000 שקלים. דוב מורל הצהיר לאחר מכן כי הוא מבקש סליחה מבני משפחת דואבשה, והוסיף כי מה שעשה היה מעשה מחליא ומכוער.

ביוני 2023 ערער אחד המורשעים על הכרעת הדין וגזר הדין לבית המשפט המחוזי בירושלים.

 טענות למעורבות השב"כ באירועי החתונה 

ב-27 בדצמבר 2015 אמר רבה הראשי של צפת, שמואל אליהו, כי הוא אינו פוסל אפשרות ששירות הביטחון הכללי הפיק את אירועי החתונה. לדבריו, "זה פשוט אבסורד לגמרי. היינו בעשרות חתונות ולא ראינו דבר כזה, אני לא מוציא מכלל אפשרות שאבישי רביב בישל את זה".

באותו היום פרסמו משפחת החתן הודעה לתושבי יישוב מגורם, יד בנימין, בהודעה נטען כי "כבר בחתונה עצמה היו הרבה אנשים שלא הכרנו, לא אנחנו וגם לא משפחת הכלה. פרט לשיר הזה, כל החתונה הייתה נורמטיבית לחלוטין, בלי שום נשק ובלי שום תמונה. ברגע שקלטנו מה שקרה, נבהלנו גם אנו וביקשנו להפסיק זאת מיד. התחושה הקשה שעולה היא שככל הנראה הדברים היו מתוכננים על ידי גורמים בעלי אינטרס מסוים". בנוסף, פרסמה המשפחה תיעוד של התכתבות בין אב המשפחה לבין רכז השב"כ, מה שמוכיח לטענתם כי אנשי השב"כ ידעו על החתונה, השתתפו בה, ראו את המעשים הקיצוניים שנקטו חלק מהחוגגים, ולמרות זאת נמנעו מלעצור את המעשים.

ביולי 2017 פסק דין של בית המשפט הגבוה לצדק קבע כי לשב"כ לא היה מידע מוקדם בנוגע לאירועי החתונה.

 שאלת שיוך החוגגים 

עם פרסום התיעוד, אמרה יו"ר סיעת הבית היהודי, חברת הכנסת שולי מועלם, כי המעשים הללו נוגדים את המוסר וההלכה היהודית שהם נר לרגליה של הציונות הדתית, והמצולמים בסרטון אינם חלק מהציונות הדתית. עמיתה לסיעה, חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' הוסיף: "עלינו להוקיע באופן החריף ביותר את האידאולוגיה וההתנהגות הזו ולהבהיר שהיא לא חלק מההתיישבות, לא חלק מהציונות הדתית ולא חלק מגבולות השיח הדמוקרטי הלגיטימי במדינת ישראל".

חברת הכנסת ציפי לבני התעמתה מולו במליאת הכנסת כשאמרה: "אלו האנשים שאתם מפגינים מול השב"כ שלא יחקור אותם. זאת הקבוצה שרוצה להרוס את ישראל היהודית. זו הקבוצה שרוצה להפוך אותנו למדינת שנאה", ובתגובה נטש סמוטריץ' המליאה וטען כי הוא נחרד מהתיעוד לא פחות ממנה.

יו"ר הבית היהודי נפתלי בנט התבטא גם הוא בנוגע לסרטון ואמר כי "מדובר בכמה עשרות אנשים שרוצים להפיל את מדינת ישראל, זו לא ציונות דתית כי זו לא ציונות, זה פוסט-ציונות". הוא הזהיר כי "הדבר שאסור שיקרה עכשיו זה שפוליטיקאים ציניים מהשמאל יכתימו את כל המחנה הלאומי שבראשו אני עומד". הבן גביריסטים הם מאוד רועשים, אבל הם לא הציונות הדתית, זה לא מחנה הימין, זה לא המחנה הלאומי. בהזדמנות אחרת הוא הוסיף כי זה לא נכון להשחיר ציבור גדול.

בסיום ישיבת הקבינט המדיני-ביטחוני אמר ראש הממשלה נתניהו:
לעומתם, התבטא ראש השב"כ בדימוס כרמי גילון כי צריך להוציא מהלקסיקון את המונח 'עשבים שוטים', משום שמדובר בצעירים שגדלו בערוגות המטופחות של המתנחלים הקיצוניים, ובאים מבתים נורמטיביים.

כמותו, גם יו"ר יש עתיד, יאיר לפיד, יצא גם הוא כנגד המונח 'עשבים שוטים' ואמר כי "זה לא עשבים שוטים, יש לזה גיבוי אידאולוגי, יש לזה גיבוי פוליטי וזו שעת מבחן של הציונות הדתית איך היא תתנהל בימים הקרובים. היא לא יכולה לפטור את עצמה כל כך בקלות בטענה שמדובר בעשבים שוטים".

שר הביטחון בוגי יעלון אמר כי הוא נזהר מלהטיל כתם על כל ההתיישבות והציונות הדתית, אך סבור כי מישהו צריך לעשות חשבון נפש. הוא הוסיף להתבטא לגבי אחריות נציגי הימין הפוליטי: "בסופו של דבר כשממצמצים בשאלה של שלטון החוק, מבנייה בלתי חוקית דרך התקפות עליי, בנושא הריסת בתים בלתי חוקיים בדריינוף, כולל של שרים וחברי כנסת שחלקם מיקמו את הלשכות שלהם בתוך מבנה לא חוקי או מרימים קול או יד על בית המשפט העליון - אז צעירים מבינים שאולי זה בסדר לזרוק אבנים ושקיות שתן על שוטרים וחיילים, ולנקב צמיגי משטרה. זה חשבון נפש שמתחייב... אני רואה קשר ישיר בין אי עמידה בשלטון החוק קלה כחמורה לבין זה שבסופו של דבר צעירים חסרי אחריות לוקחים את החוק לידיים ושורפים משפחה בכוונה תחילה, ואחר כך גם חוגגים על הדם באופן המחפיר הזה".

מפלגת הבית היהודי הגיבו לדברי שר הביטחון ואמרו שאם השר אשר אחראי על הביטחון היה נלחם בטרור כפי שהוא נלחם במחנה הלאומי ובציונות הדתית, אולי היו פחות טרור פלסטיני ופחות אירועי תג מחיר ויותר ביטחון ברחובות ישראל. הם הוסיפו כי מוטב שיעלון יעסוק יותר בביטחון ופחות בפוליטיקה והכפשות.

פרקליט המדינה שי ניצן אמר כי סרטון חתונת השנאה הפיל אסימון להרבה אנשים. וציין כי בפרשה הזאת הוא רואה שיש בידול בין קבוצה יחסית קטנה של ימין קיצוני לבין הרוב בימין, שמבין שקרו פה מעשים קשים של הפרת חוק.

העיתונאי חנוך דאום קרא לבדק בית בציונות הדתית, וביקר את הגינוי הלא תקיף דיו לטענתו של חבר הכנסת סמוטריץ', אך גם טען כי זוהי טעות להכליל את כל הציבור הדתי לאומי וכי על הציבור הכללי להתגייס ולסייע לחלקים המתונים בציונות הדתית להוקיע את הקיצונים שבהם.

 הפולמוס סביב לגיטימיות השיר "זכרני נא" 

ממוזער|בסיפור המקראי, שמשון קרא "זָכְרֵנִי נָא וְחַזְּקֵנִי נָא אַךְ הַפַּעַם הַזֶּה, הָאֱלֹהִים, וְאִנָּקְמָה נְקַם אַחַת מִשְּׁתֵי עֵינַי, מִפְּלִשְׁתִּים" ולאחר מכן מוטט את מקדש דגון הפלשתי על יושביו
המוזיקאי והשחקן נעם יעקובסון כתב לאחר החתונה, לאור אירוע שהתרחש כעשור לפניה ובו נשקים הונפו באוויר כשניגן את השיר בחתונה, כי "את האנרגיה הכוחנית שהשיר הזה מעורר היינו צריכים כולנו להרגיש", והוסיף: "לקחו את נאומו של שמשון הגיבור, אותו גיבור מקראי טראגי ושנוי במחלוקת, אותו גיבור שלו היה חי היום הייתה הפגנה גדולה של ארגון להב"ה מחוץ לחתונתו עם דלילה, ודווקא את נאום ההתאבדות שלו החליטו אותם חבר'ה להלחין ולשיר בכל עוז בחתונתם. תראו מה זה אירוניה".

אמרי לוי סדן מ"וואלה!" כתב כי "אם היה בית משפט לפשעים ספרותיים, היו הנאשמים ב"חתונת השנאה" צריכים לקבל מאסר עולם על זה שהפכו את הסיפור התנ"כי המדהים של שמשון לפיסת אקטואליה אלימה", אך ביקר את התייחסות של בית המשפט אל משמעות השיר ואמר "כי על שירים לא מגישים כתב אישום". הרב אמנון בזק מישיבת הר ציון ביקר גם הוא את השימוש בשיר וטען כי החוגגים מחללים את קדושתם של הפסוקים על ידי הוצאתם מהקשרם לצורך הבעת עמדה פוליטית.

העיתונאי עמנואל שילה, אשר לקח חלק בפרסום השיר, צפה שלא הרבה הרכבים ימשיכו לנגן אותו בשמחות עקב האירוע, והוסיף כי "איננו מייחלים לנקמת ההתאבדות של שמשון, ובטח שאיננו מייחלים לנקמה בזויה ושפלה של רצח פעוטות בשנתם".

אב החתן, שחר אשבל, התנער מהכוונות שיוחסו לשיר ואמר כי "בהרבה חתונות השיר הזה מככב, גם אצל לא-דתיים. לא הייתה כוונה להסתה, והדבר הזה עבר כל פרופורציה".

 בתרבות 
ב-30 באפריל 2023 הוציא רועי שרון, העיתונאי שחשף את תצלומי חתונת השנאה לתקשורת, את ספרו "ואנקמה" העוסק בטרור היהודי בישראל. שמו של הספר נלקח מפסוק אשר הושר בחתונה.

 ראו גם 
 פעולת תג מחיר
 המרד (קבוצה)
 נאום הקומץ
 תגובת החברה הדתית לרצח רבין

 קישורים חיצוניים 
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר מאקו
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר מקור ראשון
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר מעריב אונליין
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר סרוגים
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר וואלה!
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר כיפה
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר בחדרי חרדים
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר כאן 11
 כל הכתבות בנושא "חתונת השנאה" באתר רשת 13



 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:טרור יהודי בישראל
קטגוריה:חתונות
קטגוריה:2015 בישראל
קטגוריה:גבעת שאול
קטגוריה:פשע בירושלים
קטגוריה:ילדים בסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:פסקי דין פליליים בישראל
קטגוריה:חופש הביטוי בישראל: פסקי דין
קטגוריה:פסקי דין של בית משפט השלום
קטגוריה:פסקי דין של בית המשפט המחוזי בירושלים
קטגוריה:2015 בפוליטיקה הישראלית