השמורה ההסכמית

השמורה ההסכמית הינה מקטע ממדבר יהודה שנמסר במסגרת הסכם ואי לידי הרשות הפלסטינית במעמד של שטח B, שפירושו שליטה אזרחית של הרשות הפלסטינית ושליטה ביטחונית ישראלית. לפי ההסכם, השטח שנמסר הוגדר כשטחים ירוקים או שמורות טבע.

במשך השנים פרצו הפלסטינים דרכים בשטח השמורה וביצעו פעולות כרייה, חציבה, בניית מבנים רבים ופתיחת מפעלי פסולת פיראטיים, בניגוד להסכם. בתגובה שינתה ישראל באופן חד-צדדי את מעמד שטח השמורה לזה הנהוג בשטח C. ביולי 2024  חתם אלוף פיקוד המרכז על "צו תיקון למנשר בדבר יישום הסכם הביניים" הקובע כי "כל הכוחות ותחומי האחריות, לרבות כוחות חקיקה, שיפוט ומנהל, הנוגעים לתחום התכנון והבנייה בשמורה ההסכמית יהיו נתונים בידי מפקד כוחות צה"ל באזור ויופעלו רק על ידו או על ידי מי שיתמנה לכך על ידו או יפעל מטעמו", סמכויות שיש לו רק בשטח C.

 היסטוריה 

בספטמבר 1993 נחתמו הסכמי אוסלו, במסגרתם חולקו שטחי יהודה ושומרון לאזורי A, B ו-C, כאשר שטח A נתון לשליטה מלאה של הרשות הפלסטינית, שטח B נתון לשליטה ביטחונית ישראלית ומוניציפלית של הרשות, ושטח C נתון לשליטה ביטחונית ומוניציפלית ישראלית. כחמש שנים לאחר מכן, במסגרת הסכם ואי, הוחלט בין השאר להעביר 12% משטח C לשטח B, כאשר 3% מתוך שטח B זה יוגדרו כשטחים ירוקים או שמורות טבע. הצד הפלסטיני הודיע שיפעל בהתאם לסטנדרטים מדעיים מבוססים, ולא יחולו שינויים במעמד של השטחים האלה, מבלי לפגוע בזכויותיהם של התושבים המתגוררים בשטחים אלה כולל בדואים; בעוד שסטנדרטים אלה אינם מתירים בנייה חדשה בשטחים אלה, תחזוקתם של כבישים ובניינים קיימים תוכל להמשך.

עד יולי 2024, מכיוון שהשמורה מוגדרת כשטח B, לא הייתה למנהל האזרחי סמכות לפעול בה, ואילו פעילות של המשטרה הפלסטינית בה דרשה תיאום ביטחוני עם ישראל. כתוצאה מכך, שררה באזור הפקרות שלטונית, שאפשרה הרס נרחב ופגיעה בטבע. סיורים של אנשי רשות הטבע והגנים בשטחי השמורה ובסביבתה הראו כי באזור קיימים אתרי פסולת וחציבה פלסטיניים פיראטיים, ציד בהיקף נרחב וזיהום נחלים.

 זיהום סביבתי ופגיעה בטבע 
ממוזער|זיהום סביבתי בשמורה ההסכמית
כבר בשנת 2006 דווח כי מסביב לנחל ערוגות נפרצו דרכי עפר על ידי פלסטינים העוסקים בכרייה ובחציבה, תוך פגיעה בנוף ובבעלי החיים. חומרי הכרייה והחציבה מועברים למנסרות פלסטיניות הפועלות באזור, ואבק המנסרות מכסה שטחים נרחבים ומזיק לצמחייה. בצמוד לשטחי שמורת הטבע פועלים אתרי פסולת פיראטיים שבהם משליכים ושורפים הפלסטינים פסולת, בהיעדר אתרים מוסדרים.

בשלהי 2016 ניסתה הרשות הפלסטינית להקים מפעל מלט במעלה נחל חצצון בשטח 3,500 דונם, אולם לאחר התנגדות של בני השבט הבדואי המקומי, שבט רשאידה בני הכפר ערב אל ראשידיה, ופנייתם לרשויות בישראל, לעמותת רגבים ואף לירדן, הניסיון סוכל.

ב-2017 משאיות של חברה העוסקת בפינוי, מיון, טיפול ומיחזור של פסולת בניין, שפכו את הפסולת בלב שמורת הטבע בנחל ערוגות.

באותה שנה התבצעה באזור נחל דרגה עליון שבמדבר יהודה פעילות חציבה אינטנסיבית שגרמה נזק סביבתי הן בשל החציבה עצמה והן בשל זיהום הנחל כתוצאה מפסולת העפר. המנהל האזרחי החרים לחוצבים שני טרקטורי זחל ובאגר, לאחר שבקשות מהרשות הפלסטינית למנוע את ההרס לא נשאו פרי.
ממוזער|בנייה פלסטינית בתוך השמורה ההסכמית. ספטמבר 2023.
טקסט=מבט ממעוף הציפור על השמורה ההסכמית, בתמונה מופיע בית ספר שאינו חוקי|ממוזער|313x313 פיקסלים|מבט ממעוף הציפור על השמורה ההסכמית 2025. בתמונה מופיע בית ספר שאינו חוקי

 בניית עיר פלסטינית 
לפי דו"ח של עמותת רגבים, מאז 2009, בה פרסם סלאם פיאד ראש הממשלה הפלסטיני, את תוכנית פיאד, החלה הרשות הפלסטינית בבנייה מאסיבית של יחידות דיור וסלילת כבישי גישה אליהן ברחבי השמורה ההסכמית, במטרה להקים עיר פלסטינית במקום ותוך פגיעה אקולוגית בשמורה, וזאת בניגוד להסכם ואי. על פי העמותה, עד שנת 2020 נבנו מעל 500 מבנים בשמורה, ועד 2022 נבנו סה"כ כ-2,000 מבנים לא חוקיים.

ב-2023 הגיעו חברי שדולת ארץ ישראל בכנסת, ח"כ יולי אדלשטיין, ח"כ לימור סון הר מלך וח"כ שמחה רוטמן, יחד עם ח"כ עמית הלוי, ח"כ אוהד טל, ח"כ אתי עטיה וח"כ אריאל קלנר, בשיתוף יו"ר מועצת יש"ע שלמה נאמן ונציגי תנועת רגבים, לסיור בשמורה, על מנת לסקור את היקפי העיר הפלסטינית הנבנית בתחומיה. מספר ימים לאחר מכן סייר במקום גם שר הביטחון יואב גלנט, וראש הממשלה בנימין נתניהו הורה לכנס דיון בראשותו אודות התקדמות בניית העיר הפלסטינית בשטחי שמורת הטבע.

בראשית 2024 הרשות הפלסטינית המשיכה לבנות באופן מואץ את העיר החדשה בשמורה, כולל הקמת מתחם נופש עם צימרים לתיירות פלסטינית. ב-21 במאי 2024 ועדת החוץ והביטחון התכנסה לדיון המשך בנושא הבנייה הבלתי חוקית בשמורה ובדרכים לבלום אותה.
ממוזער|בנייה בלתי חוקית בשטח השמורה ההסכמית, ליד זעתרה בסמוך לנחל דרגה.

 ביטול השמורה 
ב-27 ביוני 2024, כחלק משורת סנקציות חד-צדדיות של ישראל כנגד הרשות הפלסטינית, אושרה בקבינט החלטה למשוך מידי הרשות את סמכות האכיפה במקום ולפעול להריסת המבנים שבמקום ב-18 ביולי 2024 חתם אלוף פיקוד מרכז אבי בלוט על צווי אכיפה המאפשרים הריסה של מבנים שהוקמו, לטענת ישראל, באופן בלתי-חוקי בשמורה.

 אכיפה 
ב-12 בדצמבר 2024 קציני המנהל האזרחי ואנשי יחידת הפיקוח, לצד כוחות הביטחון הישראלים, ביצעו לראשונה פעילות אכיפה נרחבת בשמורה ההסכמית.
ממוזער|בנייה פלסטינית בתוך השמורה ההסכמית מזרחית לגוש עציון
 מאחזים 
השמורה ההסכמית נמצאת בשטח B, שעל פי הגדרתו בהסכמי אוסלו אין בו התנחלויות ישראליות. למרות זאת, במהלך שנת 2024 הוקמו בה חמישה מאחזים על ידי נערי גבעות.

לדברי עיתון הארץ, בחלק מהמקרים הם התגוררו במבנים שערבים נטשו בראשית מלחמת חרבות ברזל, בעקבות עימותים עם נערי גבעות ויהודים מהאזור. לטענת מקימי המאחזים הם נועדו לבלום את התפשטות הבנייה הבלתי חוקית הפלסטינית במקום. המאחזים נהרסו על ידי המנהל האזרחי וכוחות הביטחון מספר פעמים, נבנו מחדש ונהרסו שוב.

 ראו גם 
 הבנייה הפלסטינית הבלתי חוקית בשטחי C
 יחסי האיחוד האירופי – הרשות הפלסטינית

 קישורים חיצוניים 




 הערות שוליים 

קטגוריה:מדבר יהודה: שמורות טבע
קטגוריה:יחסי הרשות הפלסטינית – ישראל