בחרנו בחיים! - משפחות שכולות ונפגעי פעולות איבה

בחרנו בחיים! – משפחות שכולות ונפגעי פעולות איבה היא עמותה שמאגדת משפחות של נפגעי פעולות טרור, ופועלת במספר מישורים לשיפור ההרתעה מול הטרור, בהם פעילות מול אנשי ציבור ויוזמת הפגנות. העמותה פועלת בליווי עמותת הימין "אם תרצו", ובשיתוף פעולה עם עמותות ימין נוספות כפורום קפה שפירא.

הקמת הארגון ופעולותיו העיקריות
הארגון הוקם בשנת 2014 על ידי קבוצת משפחות שכולות, והתאגד כעמותה בשנת 2017. על פי פרסומיו, הארגון מבוסס על תרומות ומתנדבים, ופועל למען "שיפור ההרתעה מול הטרור" בשלושה אפיקים עיקריים: פעילות מול נבחרי הציבור ומובילי דעת קהל; פעילות משפטית; מעקב ומאבק כלכלי במימון מחבלים, משפחותיהם וארגוני טרור.

פעולות ומאבקים מרכזיים של הארגון
 קידום חקיקה 
הארגון מקדם פעולות שמטרתן ענישה והרתעה כנגד מחבלים פלסטיניים ובני משפחותיהם ובכלל זה שלילת תושבות ואזרחות וגירוש מחבלים אזרחי ישראל ובני משפחתם שהביעו תמיכה או היו מעורבים במעשים, איסור שחרור מחבלים בעסקאות חילופי שבויים ופרסום ויישום דו"ח שמגר, הריסת בתי המחבלים עד היסוד מיד לאחר פיגוע, ביטול תשלומי המוסד לביטוח לאומי למחבלים תושבי ישראל ולבני משפחתם מדרגה ראשונה, ביטול אישורי עבודה וכניסה לישראל למחבל ולמשפחתו לצמיתות, ואיסור החזרת גופות של מחבלים. בנוסף, הפורום פועל מול ח"כים לקידום חקיקת עונש מוות למחבלים. זאת משום שלדעת הארגון התביעה הצבאית נמנעת באופן גורף מדרישת עונש מוות גם במקרים שהחוק הצבאי מאפשר זאת. בשנת 2018 הוחלט לראשונה לקדם הצעת חוק ברוח זו אולם בסופו של דבר החקיקה לא הושלמה.

בשנת 2023 נחקק חוק שקידמה העמותה, לביטול אזרחותו או תושבותו של פעיל טרור שמקבל תגמול עבור ביצוע מעשה הטרור, בהסכמה בין הקואליציה והאופוזיציה.

החמרת תנאי הכליאה של אסירים ביטחוניים

בשנת 2018 לאחר פסיקת בג"ץ בנוגע למרחב המחיה בבתי הכלא, פנה הפורום לשר לביטחון פנים, גלעד ארדן, בבקשה למנוע שחרור מחבלים בשל שינוי הנהלים בתפוסת בתי הכלא. השר קיבל את הבקשה וקרא להפריד בין כלל האסירים לאסירים הביטחוניים או לחלופין למנוע בחקיקה את שחרורם של האסירים הביטחוניים.

בשנת 2021 נפגשו נציגי הפורום עם נציבת שירות בתי הסוהר רב-גונדר קטי פרי. הם קראו לה להחמיר את תנאי כליאתם של מחבלים ולמנוע מהם הטבות, בטענה שהחמרת תנאי הענישה תפחית את המוטיבציה לביצוע פיגועים.

בראשית 2023, חברי הפורום דרשו מהממשלה לעצור את מנגנון ה"הפקדות קבוצתיות", שמאפשר למחבלים הכלואים בישראל לקבל כספים לשימוש בקנטינה, מבלי שהם משלמים פיצויים שנקבעו להם בגין מעשי הטרור שביצעו.

המאבק נגד הממשלה ה-36
לאחר הבחירות לכנסת העשרים וארבע פעלו חברי הפורום לסיכול הקמת ממשלת בנט-לפיד, שנשענה על מפלגת רע"מ. לתפיסתם חברי המפלגה הביעו במעשיהם תמיכה בטרור. לאחר הקמת הממשלה המשיך הפורום לפעול נגדה ובמקביל הפיץ תכנים שלדעתו מצביעים על הקשר שבין ארגונים ועמותות הקשורים למפלגת רע"מ לארגוני טרור ומשפחות מחבלים.

בשנת 2024 חומר שאספה מחלקת המחקר של הפורום שימש בסיס לתחקירים על עמותת "סיוע 48", ו-3 עמותות נוספות שנקשרו עם מפלגת רע"מ. תחקירים אלו הראו על קשרים בין בכירים בעמותות להעברת כספים לגורמי טרור מארגון חמאס, בעקבות כך הוקפאו חשבונותיה. בהמשך פנה הפורום לרשם העמותות בדרישה שיורה על פירוקה, ובאפריל 2024 החל תהליך הפירוק.

 פעולות נוספות 
בשנת 2018 פנו כמאה משפחות שכולות מהפורום לשר הביטחון, אביגדור ליברמן, בדרישה שלא לקדם לרמטכ"ל את סגן הרמטכ"ל, האלוף יאיר גולן. במכתב התייחסו להקלטה של גולן משנת 2006, בה אמר: "אם יחידה צבאית צריכה, היא תיטול סיכונים כדי לא לפגוע בבלתי מעורבים". בשל כך טענו חברי הפורום שהוא מוכן לסכן חיי חיילים כדי לא לפגוע באוכלוסיית אזרחית, כמו כן התייחסו לאמירתו כי הוא מזהה בקרבנו תהליכים שהתרחשו בגרמניה לפני עליית הנאציזם. לעניין זה התייחס יו"ר ארגון "יד לבנים", אלי בן שם, וביקר את העמותה על כך שלדעתו היא מקדמת אג'נדה פוליטית וכן "מחללת את המשפחות השכולות ועושה בהם שימוש ציני למטרותיהם הפוליטיות המובהקות".

בשנת 2019 הפגינו נגד החלטת מפעל הפיס לתת מענק של 150 אלף ש"ח ליוצרי הסרט "לאה צמל, עורכת דין" המתאר את חייה של לאה צמל, עורכת דין המייצגת מחבלים בבתי המשפט בישראל. התנגדותם הובילה לביטול אלפי מנויים כמחאה. ולשינוי האופן שבו מעניק מפעל הפיס מענקים ליוצרים.

בשנת 2023 נציגי הארגון הביעו בפני נשיא המדינה תמיכה ב"רפומה המשפטית", משום שלדעתם היא נחוצה לשיפור המאבק בטרור.

בשנת 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, קרא הפורום בדרישה ברורה מהממשלה "לא רק לפעולה שתמוטט את חמאס, אלא גם לנקמה, שתסייע להבהיר לכל אויב שישקול להרים את ראשו, שלא כדאי לו לרצוח אותנו". בנוסף קראו שלא להיכנס לשום משא ומתן שכולל שחרור מחבלים מהכלא. ב-20 בנובמבר 2023 הגיש הארגון עתירה לבג"ץ נגד ההסכם שאושר על ידי הממשלה לשחרור אסירים ביטחוניים בתמורה לשחרור חטופים המוחזקים בידי חמאס ברצועת עזה, אך העתירה נדחתה.

בשנת 2024 הגיש הארגון עתירה לבג"ץ בנוגע לפרשת ההתעללות במחנה שדה תימן, בתביעה להפקיע מהפרקליטות הצבאית את החקירה על הדלפת הסרטונים ממחנה המעצר לתקשורת,  בטענה כי אנשיה הם החשודים המרכזיים בהדלפה. העתירה נדחתהפסק הדין של בג"ץ. בשנת 2025 הגיש הארגון עתירה נוספת בפרשה בה דרש לפתוח בחקירה פלילית על הדלפת הסרטון, ובמענה לעתירה טענה המדינה כי החקירה מוצתה ולא ניתן לאתר את המדליפים, לימים התברר כי החשד היה מוצדק וכי מי שהדליף את הסרטונים לתקשורת היו בכירים בפרקליטות הצבאית בגיבוי הפצרי"ת יפעת תומר ירושלמי.

קישורים חיצוניים





הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:נפגעי פעולות איבה
קטגוריה:אם תרצו