צמצום כוחות סדירים

צמצום כוחות סדירים (בראשי תיבות: צכ"ס) הוא מונח צה"לי לפיטורי משרתים במסגרת תוכניות צמצום כוח אדם.

רקע
החל מראשית המאה ה־21 עסקו התוכניות רב־שנתיות הצה"ליות בצמצום כוח אדם במטרה לחסוך בהוצאות על שכר. צמצוצמים שכאלו אירעו במהלך תר"ש קלע (2003–2006), צמצומי הסד"כ בימי כהונתו של בני גנץ כרמטכ"ל (לא אושרו תר"שים מלאים בימיו), תר"ש גדעון (2015–2020) ותר"ש תנופה (2020–2024). תר"ש תפן (2008–2012) ותר"ש חושן (2026–2030) עסקו בהגדלת הכוחות הסדירים.

במסגרת תוכניות אלה צה"ל שחרר אלפי משרתי צבא קבע בגילאי 30 עד 40 או הקרובים לגיל הפרישה, מתוך כוונה לקלוט משרתי קבע צעירים יותר. בתחילת שנת 2021 החל צה"ל בתהליך שחרור של אלפי משרתי קבע.

הליך צמצום הכוחות הסדירים
שחרור אנשי קבע נעשה בהתאם להוראת פיקוד עליון מס' 3.0508 שכותרתה "נוהל לשחרור משרתי הקבע", המאפשרת לצה"ל ליזום פיטוריו של משרת צבא קבע המצוי ב"אוכלוסיית היעד" על ידי מתן הודעה מוקדמת של 3 חודשים או יותר.

ההוראה קובעת את כלל הפרוצדורות לפיטורים, ובכלל זה את עבודת הרקע שעל צה"ל לקיים בטרם ביצוע הליך הפיטורים כלפי כל איש קבע. כמו כן, ההוראה קובעת את מנגנון ההודעה בדבר הפיטורים, את הליכי הערעור, וכן נושאים נוספים, בהם הטבות, פיצויים ומענקים.

ניתן לערער על ההחלטה לשחרר קצין בצה"ל על ידי פנייה בכתב לראש חטיבת הסגל באגף כוח האדם או לראש אכ"א, כאשר מדרג הסמכויות משתנה בין עילות השחרור השונות ודרגתו של משרת הקבע.

ביקורת
אנשי הקבע המפוטרים במסגרת הליך צמצום הכוחות הסדירים בדרך כלל מופתעים ונותרת בהם מרירות כלפי צה"ל, שקטע את הקריירה הצבאית שלהם. כמו כן נטען שחיל משאבי האנוש הוחרג מהתוכנית, והקצינים המשרתים בו אינם מפוטרים.

בשנת 2014 תבע איש קבע בחיל האוויר את צה"ל עקב ההחלטה לשחררו משירות קבע בגלל צמצום הכוחות הסדירים בצה"ל. התביעה נדונה בבית המשפט המחוזי בתל אביב, ונדחתה. לעומת זאת, בשנת 2021 ערערה קצינה מאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה על ההחלטה לשחררה, והערעור התקבל.

פרישה מרצון
בנוסף לקצינים ששוחררו, פורסם ש-613 רבי-סרנים פרשו מרצונם בשנת 2022, בהם 145 לוחמים.

הערות שוליים

קטגוריה:שחרור מצה"ל
קטגוריה:אגף כוח האדם