פרשת השחיתות הקטרית בפרלמנט האירופי

פרשת השחיתות הקטרית בפרלמנט האירופי (המכונה בתקשורת גם קטרגייט) היא פרשת שחיתות ושערורייה פוליטית מתמשכת בפרלמנט האירופי שנחשפה בדצמבר 2022, הכרוכה בהאשמות כי פקידי הפרלמנט האירופי, לוביסטים ובני משפחותיהם פעלו למען מממשלות קטר, מרוקו ומאוריטניה תמורת שוחד, ועסקו בשחיתות, הלבנת הון ופשע מאורגן. רשויות אכיפת החוק של בלגיה, איטליה ויוון פשטו על ביתה של סגנית נשיא האיחוד האירופי מטעם יוון, אווה קאילי, ועל בתים של מספר נאשמים אחרים, תפסו 1.5 מיליון אירו במזומן, החרימו מחשבים וטלפונים ניידים, והאשימו ארבעה אנשים בעבירות.

 האירועים שהובילו לפרשה 
בנובמבר 2022 נסעה אווה קאילי לקטר, לשיחות עם שר העבודה הקטרי עלי בן סמיח' אל-מרי. עם חזרתה, שיבחה בנאום בפרלמנט האירופי ב-22 בנובמבר את הרפורמות של ממשלת קטר במילים: "קטר היא מובילה בנושא של זכויות עובדים". גם התנהלותם של חברי פרלמנט אחרים כלפי קטר עוררה תהיות, למשל כאשר הודעת גינוי של מפלגת השמאל האירופי המאוחד כלפי ניצול של מהגרי עבודה בקטר התעכבה בשנה לאור התנגדות של קבוצות סוציאליסטיות ושמרניות.

עוד לפני מעצרה פעולותיה של קאילי העלו חשדות בקרב חברי מפלגתה, הברית הפרוגרסיבית של סוציאליסטים ודמוקרטים. המחוקקת ההולנדית  שהייתה גם היא חברת הפרלמנט האירופי מטעם סיעתה של קאילי, טענה בראיון כי קאילי ניסתה לעצור אותה מלהביע ביקורת כלפי קטר בדיונים בפרלמנט, בעוד חבר הפרלמנט טרבלה ריכך ביקורת שכן הושמעה. פעולתה האחרונה של קאילי לטובת קטר טרם מעצרה הייתה בהצבעה בוועדת החירויות האזרחיות, בה הצביעה לטובת דו"ח שתומך במתן פטור מויזה לאיחוד האירופי לאזרחים קטרים. על פי כללי הפרלמנט האירופי הייתה קאילי רשאית להצביע למרות שלא הייתה חברה בוועדה, אך היה עליה להודיע מראש לחברי ולסגל הפרלמנט על כוונתה להצביע, ולא ניתנה שום הודעה כזו. חברת הפרלמנט  העלתה את הטענה שזוהי הצבעה בניגוד לנהלים.

ממצאי הפרשה
התיק המשפטי בקטרגייט עדיין לא הוכרע, ופרטים חדשים עשויים להתגלות.

על פי עדותו של פרנצ'סקו ג'ורג'י (Francesco Giorgi), בן זוגה של קאילי ולשעבר יועץ פרלמנטרי של חבר הפרלמנט האירופי מטעם איטליה אנטוניו פנצרי, החל מ-2019, קטר ניתבה מזומנים לפנצרי. פנצרי, לשעבר חבר בפרלמנט האירופי, וקאילי, חברה נוספת בפרלמנט, ניסו להשפיע על ההצבעה בפרלמנט האירופי לטובת קטר. שוחד מצד קטר, כמו גם מממשלת מאוריטניה, הועברו על פי פרנצ'סקו ג'ורג'י דרך ארגון לובי לזכויות אדם בבריסל שייסד פנצרי בשם Fight Impunity ("הילחמו בהתחמקות מענישה"). 

לפי הרשויות, קטר השקיעה 1.5 מיליון אירו בקמפיין בפרלמנט האירופי וזכתה בעסקה רווחית בתחום התעופה, בשבחים בפרלמנט בתחום זכויות האדם, וכמעט גם השיגה פטור מויזה לאזרחיה באירופה.

 מעורבות מרוקו 
פנצרי העיד כי התשלומים הראשונים התקבלו ממרוקו, עוד לפני תחילת מעורבותה של קטר.

שר המשפטים הבלגי וינסנט ואן קוויקנבורן תיאר את מרוקו כמדינה שידועה בהתערבותה בענייני האיחוד האירופי. לדבריו החקירה התמקדה ממספר נושאים, בהם הסכמי הסחר בין האיחוד האירופי למרוקו כמו גם הסכמי הדייג.

דיווח בעיתון פייננשל טיימס חשף כי אנטוניו פנצרי קיבל שוחד, מתנות ומימון שהיה במלונות יוקרה מממשלת מרוקו. פנצרי היה בקשרים עם פקידים מרוקאים מאז ששימש ראש המשלחת של הפרלמנט האירופי לענייני היחסים עם המגרב. לפי הדיווח, בהיותו חבר פרלמנט תמך פנצרי בהחלטות שהיטיבו עם ממשלת מרוקו, הגיש לנציבות האירופית בקשה להגדלת המימון למרוקו והצביע בעד הסכמי סחר ודייג של האיחוד האירופי עם מרוקו. פנצרי גם קיבל תשלומים בסתר משגריר מרוקו בפולין, עבדלרחים עתמון, דרך עמותות.

פנצרי ועתמון עבדו במשותף כיו"רים משותפים של הוועדה הפרלמנטרית המשותפת מרוקו-האיחוד האירופי. פנצרי הודה כי עתמון סיפק לו סיוע כספי לקמפיין בחירות 2014, כולל כיסוי של עלויות של 50,000 אירו למסיבה במילאנו.

ב-2014 העניק מוחמד השישי, מלך מרוקו לפנצרי את אות המסדר המלכותי אל-עלאווי בדרגה שלישית על שירותו לממלכה.. עתמון קיבל את אותו אות באותו אירוע. בלגיה הגישה בקשה לצו מעצר נגד עתמון בשטחי האיחוד האירופי, מאחר שהוא נחשד בקבלת כספים מפקידים מרוקאים על מנת לשחד חברים בפרלמנט האירופי לטובת מרוקו.

ב-2019 תיווך עתמון בעסקה בין סוכנות הביון של מרוקו, המינהל הכללי למחקר ותיעוד, לבין פנצרי וג'ורג'י, לפיה יקבל כל אחד מהם 50,000 אירו לשנה עבור שירותי לובי לטובת מרוקו.

ב-2022 הזמין עתמון את פנצרי ואת מריה ארנה, ראש תת-הוועדה לזכויות אדם בפרלמנט האירופי, למרוקו. ג'ורג'י סיפר כי הוא ופנצרי התחייבו בפני עתמון שיימחקו אזכורים של מרוקו מדו"ח של הפרלמנט על הפרות של זכויות אדם. מאוחר יותר באותה שנה יצא בנה של ארנה, הוגו לומייר, לטיול במרוקו במימון חברה מרוקאית.

בין 2019 ל-2022 חבר הפרלמנט האירופי אנדראה קוצולינו, ששימש חבר בוועדה שחקרה את השימוש של מרוקו ברוגלות וגם היה ראש משלחת הפרלמנט למגרב לתיאום האינטראקציה עם ארצות צפון אפריקה, נפגש עם אנשי סוכנות הביון המרוקאית בורשה, בנוכחות עתמון.

בספטמבר 2022 ביקרו ארבעה חברים בלגיים בפרלמנט האירופי: , ,  ו, בעיר לעיון בסהרה המערבית, אזור הנמצא בסכסוך שליטה של מרוקו מול רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית. הביקור כולו בוצע בהזמנת הפרלמנט המרוקאי, ובמימונו, ורק עם פתיחת החקירה בבלגיה החלו לעלות שאלות גם בנוגע לביקור הזה. ליסטר וויצמן שניהם יהודים.

על פי פנצרי, העבירה לו מרוקו 180,000 אירו, וכפי הנראה מטרתה הייתה להשפיע על החקירה של הפרלמנט האירופי בנושא השימוש ברוגלת פגאסוס, ולמנוע הוצאת מסמכי פרלמנט שמאירים אותה באור שלילי.

 מעורבות מאוריטניה 
ב-2014 העביר הפרלמנט האירופי החלטה שקראה לשחרר פעיל זכויות אדם שנידון לעונש מוות במאוריטניה. גם תת-הוועדה לזכויות אדם הייתה מעורבת בנושא, ושימשה גורם מרכזי בטענות לפגיעה בזכויות אדם במאוריטניה. ב-2017 השתלט פנצרי, בסיוע ג'ורג'י על ראשות תת-הוועדה. ב-2018 כבר פנה אליו הנשיא המאוריטני דאז מוחמד ולד עבד אל-עזיז בהצעה לשלם כדי ששמה של מאוריטניה לא יוזכר עוד בהקשר זה, או יוזכר בצורה חיובית.

בפברואר 2023 העיד פנצרי כי הוא וג'ורג'י אכן קיבלו 200,000 אירו ממאוריטניה כדי לשפר את תדמית המדינה באיחוד האירופי. ב-2019 כבר פרש פנצרי מן הפרלמנט, והקים את ארגון זכויות האדם "Fight Impunity. מאוריטניה מיד הציעה לסייע במימון הארגון.

ב-2022, לאחר שפרש כבר מן הפררלמנט, סייע פנצרי בארגון כנס במאוריטניה, כשהוא מקבל ממאוריטניה 50,000 אירו לשנה, במטרה לקשור קשרים עם פקידי ממשל מאוריטנים נוספים. גם נשיא מאוריטניה החדש, מוחמד ולד אל-ע'זוואני ביקר בכנס, פרש עליו את חסותו, ונפגש עם פנצרי וקוצולינו. בשלב זה ג'ורג'י כבר שימש עוזר לחבר פרלמנט אחר: אנדראה קוצולינו.

למעשה חברת הפרלמנט מריה ארנה, כראש תת-הוועדה לזכויות אדם בפרלמנט אחרי פנצרי, היא שהציעה את קיום הכנס והזמינה את פנצרי, שכבר לא היה חבר פרלמנט, להשתתף. היא גם הציעה כי "Fight Impunity" תיתן חסות בכנס, ובכך ניתנה לפנצרי דריסת רגל בארגונו. ארנה בהמשך נחקרה במעורבות בפרשה כולה.

 מהלך החקירה 
ביולי 2022 פתח  (OCRC), יחידה במשטרה הבלגית הפדרלית, בחקירת מה שנראה כארגון פשע. את החקירה הוביל השופט החוקר מישל קלייז שעבד עם .

ב-9 בדצמבר 2022, במסגרת חקירה נרחבת של המחלקה לחקר שחיתות במשטרה הבלגית לגבי חשד בקיומו של ארגון פשע, נעצרו שמונה אנשים ובוצעו עשרים פשיטות, חלקן בבניין הפרלמנט האירופי עצמו וחלקן בבתים, כולל אלו של חברי פרלמנט וביניהם אווה קאילי ו. בחיפושים השתתפו שוטרים רבים והשופט קלייז עצמו. נשיאת הפרלמנט האירופי, רוברטה מצולה, נדרשה להגיע מביתה במלטה כדי להיות נוכחת בחיפושים שנערכו בביתם של קאילי וטרבלה, זאת במטרה לעקוף את החסינות הפרלמנטרית של שני חברי הפרלמנט. קאילי נעצרה בביתה. בהמשך נעצר גם אביה של קאילי, פוליטיקאי יווני בעברו, בעת שניסה לברוח ממלון באזור בריסל בעקבות הדלפות שקיבל על הפשיטות. ברשותו נמצאו מאות אלפי אירו במזומן. כספים נמצאו גם בדירתם של קאילי וג'ורג'י. לפי הדיווחים קאילי לא התנגדה למעצר אלא הייתה המומה ומבולבלת, בכתה והייתה מפוחדת. היא נחקרה במשך יותר מ-5 שעות.

ביום שלאחר המעצר נשלל מקאילי תואר סגנית נשיאת הפרלמנט האירופי, ובנוסף אליה נעצרו גם בעלה, פרנצ'סקו ג'ורג'י, שמשמש עוזר פרלמנטרי בפרלמנט האירופי, ואנטוניו פנצרי, חבר לשעבר בפרלמנט האירופי מטעם איטליה. המשטרה ביצעה פשיטות במקביל על ביתו של פנצרי ועל משרדי עמותת Fight Impunity לזכויות אדם שהוא עומד בראשה. בביתו של פנצרי נמצאו 600,000 אירו במזומן בכספת מאובטחת. ב-11 בדצמבר נעצרו גם אשתו ובתו של פנצרי, ושלושה ימים לאחר מכן שוחררו למעצר בית. באותו יום נערך חיפוש גם בביתו של חבר הפרלמנט מארק טרבלה, אך הוא לא נעצר.

חיפושים נוספים בוצעו בבתיהם של שישה עוזרים פרלמנטריים מן הפרלמנט האירופי. סך הכל הכסף שנתפס בכלל החיפושים הגיע לסכום של 1.5 מיליון אירו.

ב-12 בדצמבר 2022 הודיעה הרשות נגד הלבנת כספים ביוון על הקפאת כל נכסיה של קאילי ובני משפחתה הקרובה, כולל כל חשבונות הבנק של קאילי, כספות חברות וכל נכס אחר. בנוסף החרימו הרשויות ביוון שטח של שבעה דונם שרכשו קאילי וג'ורג'י במשותף באי פארוס באיים הקיקלדיים

ב-13 בדצמבר 2022, עם התכנסות הפרלמנט הראשונה לאחר הפשיטות, נותרו סגורים לצורכי חקירה משרדיהם של חבר הפרלמנט  ושל ראש יחידת אפריקה, הקאריבים והפסיפיק במחלקה למדיניות חוץ במשרד המזכירות הכללית, מישל ריו.

ב-14 בדצמבר 2022 נעצר האיטלקי , מזכ"ל קונפדרצית איגודי העובדים הבין-לאומית בחשד למעורבות בפרשה. בעקבות המעצר הוא התפטר מתפקידו לאחר פחות מחודש בתפקיד. לאחר יומיים שוחרר על תנאי. כמו כן נעצר ניקולו פיגה-טלמנקה, מזכ"ל המלכ"ר "אין שלום ללא צדק", ועוזר של חברת הפרלמנט האירופי .

ב-15 בדצמבר 2022 ביקש משרד התובע הציבורי האירופי (EPPO) מן הפרלמנט להסיר את חסינותן של קאילי ושל חברת פרלמנט אחרת מיוון, , על בסיס דו"ח חקירה של המשרד האירופי נגד הונאות (OLAF) שעוסק ב"חשד להונאה פוגענית לתקציב האיחוד האירופי, בהקשר לניהול ההקצבה הפרלמנטרית" ומתייחס לכספים ששולמו לעוזרים פרלמנטריים.

ב-2 בינואר 2023 הגישו חוקרי בלגיים בקשה לפרלמנט האירופי לשלול את החסינות הפרלמנטרית מחברי הפרלמנט מארק טרבלה ואנדראה קוצולינו, ושימוע בנושא נערך במושב הפרלמנט בשטרסבורג ב-16 בינואר 2023. שתי המפלגות, של טרבלה ושל קוצולינו, הודיעו על תמיכתן בבקשת של הנשיאה מצולה להסיר את החסינות. גם טרבלה וקוצולינו עצמם הצביעו בעד הסרת החסינות, והיא אכן הוסרה ב-2 בפברואר 2023.

ב-10 בפברואר 2023 נעצרו טרבלה וקוצולינו באשמת שחיתות, הלבנת כספים והשתתפות בארגון פשע.

ב-5 ביוני 2023 חשף אתר יורוניוז שהרשויות בבלגיה ניסו לגרום לקאילי למסור שמות של מעורבים אחרים בפרשה בתמורה ל"עסקה".

ביולי 2023, לאחר שהשופט  פסל עצמו מהמשך עיסוק בחקירה, בוצעו פשיטות נוספות. הפשיטות קושרו לחברת הפרלמנט מארי ארנה שבנה  ובנו של השופט קלייז שותפים בחברת הקנאביס BRC & Co. בדירתו של לומר, שסמוכה לדירתה של אמו מארי ארנה, נמצאו 280,000 יורו במזומן.

במהלך מרץ 2025 ביקש משרד התובע הציבורי הבלגי הסרת חסינות של חברות הפרלמנט האירופי פרופ'  ועו"ד ,שתיהן חברות המפלגה הדמוקרטית באיטליה והברית הפרוגרסיבית של סוציאליסטים ודמוקרטים בפרלמנט האירופי. עם חשיפת המעורבות שלהן בפרשה הושעתה לבקשתן החברות של שתיהן במפלגת הברית הפרוגרסיבית של סוציאליסטים ודמוקרטים. לטענת שלטונות בלגיה מעורבותה של מורטי בפרשה הייתה ידועה עוד משלב מוקדם והיא נחשבה בה לחלק מרביעייה מובילה של חברי פרלמנט ביחד עם קוצולינו, ארנה וטרבלה. כמו כן ידוע שהיא ביקרה באתר הבניה של אצטדיון גביע העולם בקטר בפברואר 2020 עם טרבלה וששניהם התבטאו במהלך השימוע שערכה תת-הוועדה לזכויות אדם לשר העבודה הקטרי  ב-14 בנובמבר 2022.

 המשפט 
ארבעת הנאשמים, קאילי, פנצרי, ג'ורג'י, ופיגה-טלמנקה נדרשו להופיע בבית המשפט בבריסל ב-14 בדצמבר 2022 לצורך העמדה לדין. שלושה מהם הופיעו, בעוד מקאילי נמנע להגיע עקב עיצומים במתקן הכליאה בו שהתה. היא הופיעה למשפט לבסוף ב-22 בדצמבר. פנצרי וג'ורג'י נשלחו למעצר לשם המשך חקירה. השימוע של קאילי בוצע בדלתיים סגורות, וממנו נשלחה להמשך מעצר, למרות שעתרה לשחרור על תנאי בפיקוח אלקטרוני. פיגה-טלמנקה היה אמור להשתחרר ממעצר לפיקוח באמצעות אזיק אלקטרוני, אבל התביעה ערערה והשחרור בוטל. שימוע לפנצרי נדחה ל-17 בינואר 2023.

ב-15 בדצמבר 2022 הודה ג'ורג'י כי קיבל שוחד מפקידים קטרים על מנת להשפיע על החלטות הפרלמנט האירופי. בנוסף הודה כי קיבל כספים ממשלת מרוקו. בהודאתו טען לחפותה של בת זוגו קאילי, אך חיזק מעורבות בפרשה של פנצרי, של החבר האיטלקי בפרלמנט האירופי  ושל החבר הבלגי בפרלמנט האירופי .

ב-20 בדצמבר 2022 הודה ויזנטיני כי קיבל שני תשלומים מארגון זכויות האדם Fight Impunity, שנשיאו הוא פנצרי, בסכומים של 50 אלף אירו ו-60 אלף אירו, אך טען כי מדובר בתרומות לקמפיין שלו למזכ"לות קונפדרצית איגודי העובדים הבין-לאומית (ITUC), ולא בשביל להשפיע על עמדת הקונפדרציה בעניין קטר או בכל עניין אחר.

ב-16 בינואר 2023 אישר בית משפט איטלקי את הסגרתה של סילביה פנצרי, בתו של אנטוניו פנצרי.

בינואר 2023 פנצרי הודה בחלקו בפרשה כחלק מעסקת טיעון עם שלטונות בלגיה. כחלק מהעסקה יחשוף פנצרי את זהותם של אלו ששיחד, ואת זהותם של השותפים לפרשה. הוא צפוי לקבל עונש מאסר. זוהי הפעם השנייה שהתובע הכללי בבלגיה עושה עסקת טיעון, מאחר שהחוק הבלגי אסר על עסקאות טיעון בעבר.

העיתון הגרמני דר שפיגל השיג 1,300 מסמכים מן החקירה הבלגית, לפיהם הקבוצה של פנצרי קיבלו כסף מזומן מקטר, מרוקו, מאוריטניה ואולי גם ערב הסעודית. הקבוצה מתוארת כ"חובבנית" מאחר שהחביאו את הכסף בדירותיהם, ביצעו שיחות טלפון רבות ללא הצפנה וקיימו פגישת תיאום במלון שהיה מרושת במצלמות אבטחה. עם זאת הם פעלו במשך שנים מבלי להיחשף. גיליון אלקטרוני באחד המחשבים שנתפסו מתעד 199 פגישות ופעילויות ואת האנשים שהשתתפו בהן בין אפריל 2018 לדצמבר 2022.

ויולה פון כרמון-טאובדל, חברת הפרלמנט האירופי מטעם מפלגת הירוקים, טענה בתחילת 2023 שגם קזחסטן, אזרבייג'ן ורוסיה רכשו שליטה למשך תקופה ארוכה.

לפי האתר פוליטיקו, ב־20 ביוני 2023, בעקבות בקשה לפסילת שופט שהגיש חבר הפרלמנט מארק טרבלה, אכן פרש מחקירת הפרשה השופט הבלגי מישל קלייז שמוביל את בדיקת השחיתות בפרלמנט האירופי. הפרישה בוצעה בצל האשמות על ניגוד אינטרסים. ממשרד התובע נמסר שהדבר בוצע לאחר ש"הוא וחוקריו ביצעו עבודה יסודית", וש"לא נמצאו ראיות ממשיות שמטילות ספק ביושרם של מי מהצדדים המעורבים." לאחר הפרישה הסתבר שלבנו של השופט קלייז יש עסק משותף עם בנה של חברת הפרלמנט האירופי מארי ארנה, שהייתה אז ראש תת-הוועדה לזכויות אדם ושנמצאת בקשר קרוב עם חבר הפרלמנט הנאשם אנטוניו פנצרי. ארנה עצמה גם הוזכרה בצו המעצר שהוצא לחבר הפרלמנט קוצולינו.

 תגובת ממשלת קטר 
ממשלת קטר הכחישה כל מעורבות בפרשה. שגריר קטר לאיחוד האירופי הצהיר: "מדינת קטר דוחה במפגיע כל ניסיון לקשור אותה עם האשמות באי-סדרים. כל קישור של הממשלה הקטרית עם הטענות שבדיווחים הן משוללות יסוד ומבוססות על מידע מוטעה. מדינת קטר פועלת דרך מגעים בין מוסדות ופועלת בתיאום מלא עם החוק והתקנות הבינלאומיים."

בשלב מאוחר יותר האשימה קטר את איחוד האמירויות הערביות ב"תפירת" הפרשה. העיתונאי ג'ק פרוק דיווח כי ממשלת קטר טענה ש"כולם" מאמינים שאיחוד האמירויות נמצאת מאחורי הפרשה. על פי ארגון Middle East Monitor (MEMO), הממומן על ידי ממשל קטר, "פרלמנט האיחוד האירופי פתח בחקירה רשמית בתיקי ובחשדות שחיתות עם מעורבות של פקידים בכירים מאיחוד האמירויות במטרה לייצר קמפיין הכפשה נגד קטר בעודה מארחת את גביע העולם בכדורגל 2022." קטר טוענת כי "מאז 2017 מרגישה קטר כי היא קורבן של התקפות תקשורתיות שמנוהלות על ידי גורמים מאבו דאבי, וכוללות מסמכים מזויפים ופייק ניוז."

הממשלה הקטרית הצהירה כי היא "מותקפת נקודתית" על ידי הרשויות הבלגיות והביעה אכזבה מכך שהממשלה הבלגית "לא טרחה לתקשר עם הממשלה שלנו כדי לבסס את העובדות."

קטר הזהירה כי קישור מתמשך של קטר אל הפרשה ישפיע בצורה שלילית על שיתוף הפעולה בתחום האנרגיה בין האיחוד האירופי לקטר.

 מעורבות דרום אפריקאית וישראלית 
אחד המעורבים בארגון Fight Impunity של פנצרי אשר שימש להעברת הכספים מהמדינות הערביות, היה , לשעבר שר החוץ של יוון ובין השנים 2014–2019 שר ההגירה והפנים בנציבות האיחוד האירופי. עם תחילת הפרשה התפטר מהארגון והעיד בראיון כי איש העסקים הדרום אפריקאי השנוי במחלוקת  הוא התורם הגדול ביותר של Fight Impunity, דרך  הנמצאת בבעלותו. סורבה הסתבך בעבר בהעברות כספים לפוליטיקאים בדרום אפריקה, ונחשב מקושר לג'ייקוב זומה, ראש הממשלה לשעבר של דרום אפריקה שבעצמו היה מעורב בפלילים. הוא גם שימש במספר תפקידים במסגרת ארגון BRICS, ואף מונה ליו"ר קרן הדרך והחגורה של אפריקה.

הקשר בין סורבה ל־Fight Impunity זוהה לראשונה במסגרת פרויקט NGO Monitor של המכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים, ארגון מישראל שפועל לזהות מעורבות של ארגונים, ממשלות וקרנות בקמפיינים של דה-לגיטימציה נגד ישראל. נשיא המכון, פרופסור ג'רלד שטיינברג, ציין שהקרן של סורבה נחשבת בין מייסדי Fight Impunity, וקרא לחקירה נוספת כדי להבין את מהותו של הקשר בין הקרן, הארגון וחברי הפרלמנט האירופיים. שטיינברג משמש בין השאר יועץ לממשלת ישראל וחבר בוועדת ההיגוי למלחמה באנטישמיות במשרד ראש הממשלה.

 תוכנת פגסוס 
ביוני 2023 אמרה קאילי "לא ריגלו אחרי עם פגסוס, אך אנו מאמינים שמרוקו, ספרד, צרפת ובלגיה כן ריגלו אחרי הוועדה של הפרלמנט." בהצהרה אחרת טענה ששירותי הביון הבלגיים עקבו אחריה בשל עבודתה בוועדת הפרלמנט שחקרה את השימוש ברוגלת פגסוס באירופה, והוסיפה שזהו "הסקנדל האמיתי". פגסוס היא רוגלה שמפותחת בידי קבוצת NSO מישראל.

ראו גם
 DarkMatter Group
 פרשת השחיתות בפיפ"א 2015
 פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר

הערות שוליים

קטגוריה:האיחוד האירופי: היסטוריה
קטגוריה:שחיתות
קטגוריה:2022 בקטר
קטגוריה:הפרלמנט האירופי
קטגוריה:שערוריות פוליטיות
קטגוריה:2022 בפוליטיקה
קטגוריה:2022 באירופה