קבר הרמב"ן

מיקום קבר הרמב"ן (משה בן נחמן, 1194-1270 בקירוב) הוא נושא שנוי במחלוקת. קיימות שש עדויות שונות המצביעות על מקומות קבורה אפשריים: חיפה, טבריה, על דרך "ביאת גאולים", עכו, סילואן וחברון. עם זאת, התיעוד המזהה את מקום קברו בחיפה זוכה להכרה רחבה יותר כמהימנה ומוסמכת מהאחרות.

 רקע 
התאריך האחרון הידוע בחיי רמב"ן הוא 1269, בשנה זו נשא דרשה בעכו, לאחר מכן לא ידועים פרטים עליו בכלל וכנראה נפטר בסביבות שנה זו.

הרמב"ן כותב בערך בשנת 1267 באגרתו לבנו נחמן שבגירונה, . כלומר הוא מתכנן ללכת לחברון להתפלל ולחצוב קבר, אין ידיעה על כך האם חצב קבר והאם נקבר שם. המקור הקדום ביותר הוא אלמוני שכותב מספר שנים לאחר פטירת רמב"ן, שרמב"ן נקבר בחיפה (ראו בהמשך).

 האתרים 
 חיפה (ראשית המאה ה-14) 
בחיבור "תוצאות ארץ ישראל" (מראשית המאה ה-14) נכתב שרמב"ן נקבר בחיפה, בתחתית הר הכרמל. 

על פי אלחנן ריינר, הספר הוא עיבוד צרפתי / אשכנזי של ספר "אלה המסעות" שנכתב מספר שנים קודם. בעבר החיבור יוחס לתלמיד הרמב"ן זאת מפני שבתיאור הקבר נכתב, .
ממוזער|ציון קבר הרמב"ן בחיפה
בתיאור של "אלה המסעות" נכתב "שם קבורת כמה גדולי חסידים שבאו מעבר לים" בעל תוצאות ארץ ישראל ציין את שמותם וביניהם הרמב"ן, אלחנן ריינר הוכיח שבעל תוצאות ארץ ישראל היה צרפתי או אשכנזי אך לא ספרדי. לדבריו בנוסח המקורי היה כתוב "ומורי' הרב" והכוונה היא "מורינו" אך אחד המעתיקים הסיר את הגרש וכך הספר הפך להיות חיבורו של תלמיד הרמב"ן.
ממוזער|מערה בחיפה שייתכן שהיא קבר הרמב"ן
כיום בחיפה יש שני ציונים לקבר הרמב"ן:
 במערת קבורה יהודית מימי התלמוד שנמצאת מתחת למסילת הרכבת בשכונת חיפה אל-עתיקה, המערה נזכרת כבר בסקר של הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל במאה ה-19, אך הייחוס שלה לרמב"ן נעשה על ידי אלמוני במאה ה-21.
 ציון נוסף הוא במערת קבורה בשולי בית העלמין היהודי הישן של חיפה לצד רבי אבדימי דמן חיפה, רבי יחיאל מפריז ורבי שמשון משאנץ, כך לפי אגודת אהלי צדיקים.
ככל הנראה מדובר באותו קבר, הראשון הוא הקבר המקורי השני הוא הקבר שאליו העבירו את העצמות שנמצאו במקום.

 טבריה (המאה ה-15) 
נוסע אלמוני מקנדיאה כתב בשנת ה'רל"ג (1473) שבטבריה קבורים הרמב"ם, הרמב"ן, רבי אברהם אבן עזרא ועוד, כיום אין בטבריה ציון מדויק לקבר.

 דרך ביאת גאולים (המאה ה-16) 
רבי גדליה אבן יחיא (המאה ה-16) כותב שרמב"ן נקבר "על דרך ביאת גאולים שיהיה לעתיד לבוא".

 עכו (המאה ה-17) 
רבי  כותב בחיבור "גלילות ארץ ישראל" שליד שער עכו, מתחת ההר קבור רמב"ן יחד עם כמה מבעלי התוספות - הר"ש משאנץ רבי יוסף בן רבי יחיאל מפריז ועוד. כיום אין ציון בעכו לקבר, יוסף ברסלבי סבר שכוונתו לבית הקברות בחיפה, בניגוד לשאול חנא קוק שסבר שאלו שני אתרים שונים.

 סילואן (המאה ה-17) 
רבי דוד קונפורטי (המאה ה-17) כותב בספרו קורא הדורות בשם זקני ירושלים שרמב"ן נקבר בסילואן, ולאחר מכן נקבר שם גם רבי עובדיה מברטנורא והמרדכי, כיום המקום נקרא קבר רבי עובדיה מברטנורא, מסורת זו הובאה בספרים קדומים יותר מקורא הדורות, אך בכולם הנוסח הוא המרדכי, רבינו קלונימוס והברטנורא, ולא הרמב"ן.

 חברון (המאה ה-18) 
ממוזער|הציון בחברון
בספר שבחי ירושלים שנדפס בליוורנו תקמ"ה (1785) כותב שיש מסורות בידי זקני קהילת חברון שרמב"ן נקבר ליד מערת המכפלה, כיום יש מצבה במקום. מסורת זו ככל הנראה מסתמכת על דברי הרמב"ן שכותב שהלך לחצוב לעצמו קבר בחברון.

באוקטובר 1968 נפוצו שמועות שמצאו באזור את עצמותיו של רמב"ן, זרח ורהפטיג בדק את העניין וגילה שאלו רק שמועות.

 קישורים חיצוניים 

 הסבר + מיקום GPS איך להגיע לציון קבר הרמב"ן בחיפה, באתר נלך

הערות שוליים

רמב"ן
רמב"ן
רמב"ן
קטגוריה:רמב"ן