2020 במדע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2020 ונוגעים לעולם המדע.

 אסטרונומיה וחקר החלל
 3 בינואר – גילוי פעילות וולקנית על נגה
 22 בינואר – שחרור מידע רב שהתקבל מצ'אנג-אה 4.
 14 בפברואר – דיווח שבהירות של ביטלג'וז ירדה פי 2.5
 15 באפריל – גילוי קפלר-1649c, כוכב לכת דומה מאוד לכדור הארץ
 24 באפריל – גילוי שרידים אורגניים במטאוריט ALH 84001 שהגיע ממאדים
 30 במאי – טיסה מאוישת ראשונה של חללית מדגם דרגון 2

פיזיקה
 1 בינואר – הפיזיקאי האמריקאי רונלד מאלט  הציע דרך תאורטית לבניית מכונת זמן.
 1 ביולי ביצוע ניסוי LHCb וגילוי טטראקווארק.

טכנולוגיה
 22 במאי באוסטרליה הושגה מהירות של 44.2 טרהביט בשנייה בהעברת מידע באינטרנט

רפואה
שמאל|ממוזער|160px|חיסון נגד קורונה
 5 בינואר בסין פוענח גנום של SARS-CoV-2
 11 במרץ ארגון הבריאות העולמי הכריז על התפתחות פנדמיה בעקבות SARS-CoV-2
 11 באוגוסט ברוסיה אושר חיסון חיסון ספוטניק V נגד COVID-19. רק בנובמבר דווח על תוצאות שלב שלישי של בדיקות.
 5 באוקטובר – גילוי וריאנט דלתא של נגיף הקורונה
 11 בדצמבר – אישור חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19 בארצות הברית ובאירופה
 18 בדצמבר – אישור חיסון מודרנה נגד COVID-19 בארצות הברית ובאירופה
 18 בדצמבר – גילוי וריאנט בטא של נגיף הקורונה
 30 בדצמבר – אישור חיסון אסטרהזניקה נגד COVID-19 בבריטניה

ארכאולוגיה
 3 ביוני – גילוי שרידים של מבנה של מאיה מלפני כ-3000 שנים
 22 ביולי – גילוי הוכחה לנוכחות אנשים באמריקה לפני כ-33 אלף שנה
מדעי הארץ
 13 בינואר – גילוי שעליית הטמפרטורה של האוקיינוסים בשנת 2019 שברה שיא
 15 בינואר – גילוי וולונג בסין. הוא היה חי לפני כ-120 מיליון שנים ויכול להסביר קשר בין ציפורים לדינוזאורים.
 16 בינואר – פרסום דוח שלפיו פגיע ויצירת מכתש צ'יקשולוב היו סיבה להקכדת הדינוזאורים
 5 בפברואר – גילוי שלפני כ-70 מיליון שנים משך השנה היה 372 ימים
 24 בפברואר – דיווח שבמהלך גל השרפות באוסטרליה (2019–2020) נשרפו 21% מיארות באוסטרליה.
 13 במאי – גילוי שירד של פרוקי-רגליים שחי לפני 425 מיליון שנה, השריד העתיק הידוע עד כה

פרסים
פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה
החוקר ריינהרד גנצל (ארצות הברית) על גילוי של אובייקט קומפקטי סופר מסיבי במרכז הגלקסיה שלנו.
רוג'ר פנרוז (הממלכה המאוחדת) על גילוי כי היווצרות חורים שחורים היא ניבוי חזק של תורת היחסות הכללית.
פרס נובל לכימיה – עמנואל שרפנטייה (צרפת) וג'ניפר דאודנה (ארצות הברית) על פיתוח שיטה לעריכת גנום.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הארווי אלטר (ארצות הברית) ומייקל האוטון (הממלכה המאוחדת) על גילוי נגיף הפטיטיס C.
פרס נובל לכלכלה - פול מילגרום (ארצות הברית), רוברט וילסון (ארצות הברית) על שיפורים בתורת המכרזים ובהמצאות של פורמטים חדשים של מכירות פומביות.
פרס אבל – הלל פורסטנברג (ישראל/ארצות הברית), גריגורי מרגוליס (רוסיה/ארצות הברית)- על השימוש החלוצי של שיטות מתורת ההסתברות והדינמיקה בתורת החבורות, תורת המספרים וקומבינטוריקה
 פרס טיורינג - אל אהו (ארצות הברית), ג'פרי אולמן (ארצות הברית) על אלגוריתמים ותיאוריה בסיסיים העומדים בבסיס יישום שפת התכנות ולסינתזת תוצאות אלו ושל אחרים בספריהם המשפיעים ביותר, שחינכו דורות של מדעני מחשבים.

נפטרו
 5 בפברואר – סטנלי כהן, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1922)
 29 במרץ – פיליפ אנדרסון, פיזיקאי מאריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1923).
 21 במאי – אוליבר ויליאמסון, כלכלן אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1932)
 12 בנובמבר – מסטושי קושיבה, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל (נולד ב-1926)

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

*