ברק MX

ברק MX היא מערכת הגנה אקטיבית והגנה אווירית ישראלית מודולרית רב-משימתית של טילי ים-אוויר וקרקע-אוויר שמיועדת להגנה מפני מטוסים, מסוקים, כלי טיס בלתי מאוישים, טילים נגד ספינות, טילי שיוט ועוד. ייעודה המקורי של המערכת הוא להגן על כלי שיט ומתקנים אסטרטגיים ימיים. המערכת פותחה ומיוצרת על ידי התעשייה האווירית לישראל. המנוע הרקטי של הטיל מיוצר במפעל "גבעון" (בעבר של תעש ומנובמבר 2018 של "תומר").

בניגוד למערכת ברק 8, שפותחה ומיוצרת בשיתוף פעולה של התעשייה האווירית יחד עם רפאל מערכות לחימה מתקדמות ותעשיית DRDO ההודית והברק 1 שפותח יחד עם רפאל. ברק MX היא פיתוח בלעדי של התעשייה האווירית לישראל על בסיס הניסיון של מערכות ברק 8 וברק 1.

המערכת מותקנת על ספינות סער 6 של חיל הים הישראלי, בו היא נקראת "ברק מגן". התצורה היבשתית של המערכת שימשה גם את מערך ההגנה האווירית של חיל האוויר הישראלי במהלך מבצע עם כלביא. שתי המערכות רשמו טבילת אש מבצעית ויירוטים מבצעיים במהלך יוני 2025.

מאפיינים ואופן פעולה
ברק MX היא מערכת מודולורית שכוללת מרכז בקרת אש, מגוון סוגים של מכ"מים וכן 4 סוגי מיירטים. את רכיבי המערכת ניתן להתאים לפי דרישות הלקוח, ולהתקין על פלטפורמות שונות, יבשתיות וימיות, בהן אוניות מלחמה כגון ספינת טילים, קורבטה או משחתת.

המערכת כוללת 4 דגמים של טילים מיירטים:
 SR – מיירט לטווח קצר של 15 ק"מ
 MR – מיירט לטווח קצר ובינוני של 35 ק"מ (כונה בעבר MRAD)
 LR – מיירט לטווח בינוני וארוך של 70 ק"מ (כונה בעבר LRAD)
 ER – מיירט לטווח מוגדל של 150 ק"מ ורום טיסה של 

 פיתוח וניסויים 

ב-22 במרץ 2021 דווח על השלמת סדרת ניסויים מוצלחת של גרסת ברק ER, המסוגל ליירט איומים בטווח של 150 ק"מ.

ב-30 בנובמבר 2022 נערך ניסוי מוצלח בשיגור טיל LR מספינת סער 6 של חיל הים הישראלי, שיירט טיל מטרה שדימה טיל שיוט.

ב-14 במאי 2023 בוצע ניסוי מוצלח בו שוגר ברק ממשחתת Mormugao של חיל הים ההודי ויירט טיל שדימה טיל שיוט על-קולי.

ב-1 באוגוסט 2024 הושלם ניסוי מוצלח במיירט LR ששוגר מספינת סער 6 אח"י עצמאות.

 פעילות מבצעית 
ב-16 ביוני 2025, במהלך מבצע עם כלביא במלחמת חרבות ברזל, דווח על שימוש מבצעי מוצלח ראשון במערכת בו ירט חיל הים כטב"מים ששוגרו מאיראן. גרסה יבשתית של המערכת, שמכונה בצה"ל ברק, הופעלה על ידי מערך ההגנה האווירית, ורשמה יירוט בכורה ב-19 ביוני 2025.

משתמשים

 : מותקנת על ספינות הסער 6 של חיל הים הישראלי, ושמה בחיל הים "ברק מגן". המערכת שימשה גם את מערך ההגנה האווירית של חיל האוויר במהלך מבצע עם כלביא.
 : הזמינה את המערכת ב-2022.
 : הזמינה את המערכת ב-2023 בעסקה ששווייה 131 מיליון דולר, אך העסקה הושעתה בעקבות ניתוק היחסים עם ישראל.
 : הזמינה את המערכת ב-2023 בעסקה של 1.2 מיליארד דולר.
 : ב-2023 אישרה ממשלת סלובקיה רכישה של 6 סוללות. ב-23 בדצמבר 2024 נחתמה העסקה עם התעשייה האווירית לאספקת המערכות בהיקף של 560 מיליון יורו (2 מיליארד שקל).
 : בדצמבר 2024 דווח כי ברשותה לפחות 2 סוללות של המערכת.
  בדצמבר 2025 הודיע חיל האוויר התאילנדי כי ירכוש את המערכת בכ-107 מיליון דולר.

בנוסף בסוף 2025 פורסם כי דנמרק התכוונה לרכוש את המערכת אך חזרה בה.

ראו גם
 מערכות קשורות מסדרת ה"ברק":
 ברק 8 - המערכת המקבילה שמיוצרת בשיתוף פעולה עם DRDO מהודו
 ברק 1 - מערכת ההגנה האווירית לכלי שיט שפותחה על ידי תעשייה אווירית בשיתוף רפא"ל בשירות צה"ל
 מערכות הגנה אווירית נוספות של ישראל:
 SPYDER - מערכת הגנה אווירית תוצרת רפאל בשיתוף התעשייה האווירית.
 קלע דוד - מערכת מתוצרת רפא"ל בשיתוף התעשייה האווירית וריית'יאון ליירוט רקטות וטילים לטווח בינוני-ארוך.
 כיפת ברזל - מערכת ישראלית ליירוט רקטות וטילים לטווח קצר ובינוני. נמצאת בשירות צה"ל.
 כיפת מגן (כיפה ימית) - הגרסה הימית של כיפת ברזל, מותקנת על ספינות הסער 6.
חץ - מערכת ההגנה נגד טילים בליסטיים שפותחה על ידי התעשייה האווירית והשכבה העליונה ביותר של ההגנה האווירית והגנה מפני טילים הרב-שכבתית של מדינת ישראל.
 מערכות הגנה אווירית נוספות בעולם:
 פטריוט - מערכת הגנה אמריקאית נגד מטוסים וטילים בליסטיים. הייתה בשירות צה"ל עד יולי 2024.
 SM-3 - טיל נגד טילים אמריקאי המשוגר מספינות AEGIS
 S-300 ו-S-400 - מערכות טק"א רוסיות
 S-500 - טיל נגד טילים בליסטיים תוצרת רוסיה

קישורים חיצוניים

  באתר הרשמי של התעשייה האווירית לישראל:
 ברק MX
 ברק SR
 ברק MR
 ברק LR
 ברק ER






הערות שוליים

קטגוריה:טילי קרקע-אוויר ישראליים
קטגוריה:הגנה נגד טילים
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: טילים
קטגוריה:רפאל: טילים
קטגוריה:חיל הים הישראלי: אמצעי לחימה