יהדות קרתגו

ממוזער|מנורת שמן עם סמל מנורה, קרתגו, המאה ה־4 או ה־5 לספירה
ישנם מספר מקורות עתיקים שעל פיהם משערים חוקרים בני זמננו שייתכן כי מספר קהילות יהודיות חיו בעיר קרתגו.

 מספר השערות לגבי הקהילה היהודית 
 השערה אחת גורסת כי לאחר חורבן בית ראשון קבוצות יהודים שגלו מארץ ישראל השתקעו באי ג'רבה. לפי יוסף בן מתתיהו היהודים תושבי ג'רבה והסביבה סייעו לפיניקים להקים את קרתגו, או לחלופין, התיישבו לצידם עקב קשריהם הטובים בארצות האם שלהם, כפי שמתואר גם במקרא.
לאחר מכן, כאשר חרבה קרתגו במלחמה הפונית השלישית, התגיירו רוב תושביה הפיניקים. תאוריה זו מתרצת את סיבת היעלמותם התמוהה של תושבי קרתגו הפיניקים מן האזור.
 לפי ספר יוסיפון, טיטוס יישב כ-50,000 יהודים בצפון אפריקה, ואבן ח'לדון (1332–1406), בן תוניסיה בעצמו, ציין כי נתקל במספר שבטים ברברים שהתגיירו.
 בתלמוד הירושלמי מופיעים ארבעה רבנים שהיו רבני העיר קרתגו. אם כי קיימת טענה כי התלמוד התכוון להזכיר את הרבנים של הקהילה היהודית בעיר קרטחנה שבספרד, שנקראה על שם קרתגו .
 אלפרד לואי דלאטר, ארכאולוג צרפתי, חשף נקרופוליס שבו נתגלו סממנים יהודיים (דוגמת שופר, מנורה, ואתרוג) המתוארכים לתחילת המאה ה-3, בעיירה בתוניסיה.
 מקורות נוספים טוענים כי כשגאיזריק מלך הוונדלים בזז את רומא, הוא לקח את כלי המקדש אל בירתו החדשה קרתגו.

 ראו גם 

 קרטיגנין

 הערות שוליים 

קטגוריה:קרתגו
קטגוריה:יהדות צפון אפריקה