מסיבת קורונה

מסיבת קורונה היא התכנסות שמטרתה להידבק בקורונה במכוון, בעיקר בתקופת גל האומיקרון, מתוך מחשבה שהמחלה קלה ושהדבקה תעניק חסינות טבעית. מהימנות הדיווחים הללו מוטלת בספק.

בהולנד השימוש במונח עשוי להתייחס לכל מסיבה שנערכה בניגוד למגבלות התקהלות, בלי כוונה להפוך למסיבת הדבקה לצורך הפצת המחלה. בישראל, השיח התקשורתי גינה בעיקר מסיבות שהפרו את ההנחיות, ולא הוצגו עדויות ממשיות למסיבות הדבקה יזומות.

 בארצות הברית 
ממוזער| מסיבת-רחוב בקופנהגן, דנמרק, כשהמשטרה הדנית (במרכז התמונה) מבקשת לשמור על ההגבלות, באוגוסט 2020הדיווחים על מסיבות קורונה החלו במרץ 2020, והתבססו על הצהרת מושל קנטקי, אנדי בישיר, שלפיה צעירים שנכחו במסיבה אובחנו כחיוביים לנגיף. אף שבישיר לא טען שהתקיימה הדבקה מכוונת, גופי תקשורת ארצות־אמריקאיים פרסמו כותרות שהציגו את האירוע כמחאה מכוונת נגד הנחיות הריחוק החברתי. הפרסומים תרמו לרושם כי התנהלו מסיבות דומות נוספות שנועדו להפיץ את הווירוס, אך חלק מסוכנויות החדשות העריכו כי מדובר במיתוסים שנולדו מהרחבת יתר של דיווחים ומהתבססות על שמועות. 

החוקר בנג'מין ראדפורד  בחן את התופעה וקבע כי הסיפורים שנפוצו בתקופה זו משקפים דפוסים מוכרים של פולקלור מודרני, המתאפיינים בהפצת שמועות המעוררות חרדה. הוא השווה את התופעה למקרים נוספים שבהם שמועות דומות נפוצו בציבור, וציין כי לפני עידן החיסונים התקיימו הדבקות מכוונות של מחלות ילדים, תופעה שעדיין נפוצה בקרב הורים המתנגדים לחיסונים. לדבריו, אף שיש קושי לשלול לחלוטין אפשרות של מקרים בודדים של הדבקה מכוונת, לא נמצאו ראיות מהימנות לקיומן של מסיבות מאורגנות לשם כך, והדיווחים בתקשורת נשענו בעיקר על לעורר בהלה בציבור, בכדי לייצר עניין תקשורתי או להתריע מפני סכנות המגפה.  

 בישראל 
משטרת ישראל פעלה לסכל עריכת מסיבות מחתרתיות האסורות והמסוכנות. אירועים חריגים שנערכו בבתים פרטיים, באולמות שמחה ובאוויר הפתוח ספגו ביקורת בכלי התקשורת ובמדיה החברתית.

 קישורים חיצוניים 

הערות שוליים

קטגוריה:מגפת הקורונה
קטגוריה:בריאות הציבור
קורונה