החבלה בצנרת הגז נורד סטרים

החבלה בצנרת הגז נורד סטרים היא סדרת פיצוצים ודליפות גז שהתרחשו בצינורות הגז הטבעי נורד סטרים 1 ונורד סטרים 2 ב-26 בספטמבר 2022. צמד הצינורות נבנו למטרות הובלה של גז טבעי מרוסיה לגרמניה והם בבעלותה של חברת הגז הממשלתית הרוסית גזפרום. הדליפות התרחשו בזמן חניכת פרויקט הצינור הבלטי להובלת גז טבעי מהים הצפוני דרך דנמרק לפולין. על פי הערכות דליפות הגז נגרמו מחבלה מכוונת; עם זאת, זהות הגורמים והמניעים מאחורי המתקפה נתונים במחלוקת.

לפני הדליפות, הצינורות היו מלאים בגז, אך מערכת הושבתה לאור מחלוקת בין רוסיה לאיחוד האירופי בעקבות הפלישה לאוקראינה. ב-26 בספטמבר בשעה 02:03 שעון מקומי (CEST), זוהה פיצוץ בצינור נורד סטרים 2, וגז טבעי החל להופיע אל פני השטח מדרום-מזרח לאי הדני בורנהולם. 17 שעות מאוחר יותר, אירע פיצוץ גם בנורד סטרים 1, וכתוצאה הצינור דלף משלושה מקומות שונים מצפון-מזרח לבורנהולם. כלל הצינורות נפגעו ולא הופעלו. החבלות התרחשו יממה לאחר שפולין ונורווגיה פתחו את הצינור הבלטי החלופי העובר דרך דנמרק, והובילו גז מהים הצפוני ולא מרוסיה באמצעות נורד סטרים. הפגיעות שהובילו להדליפות גרמו לכך שהגז שהשתחרר במים בין-לאומיים, אך באזורים הכלכליים של דנמרק ושוודיה. Nord Stream AG, המפעילה של נורד סטרים בבעלות גזפרום, אמרה כי הצינורות ספגו נזק "חסר תקדים" ביום אחד.

ראש ממשלת דנמרק, מדה פרדריקסן, אמרה כי הדליפות נגרמו כתוצאה מפעולה מכוונת, ולא מתאונה, וציינה כי נרשמו פיצוצים. ראש ממשלת שוודיה, מגדלנה אנדשון, אמרה כי ככל הנראה מדובר בחבלה, דעות שהובעו גם על ידי פקידי האיחוד האירופי ומזכ"ל נאט"ו בשנים אלו, ינס סטולטנברג. נשיא רוסיה האשים את ארגון ה-CIA בחבלה מכוונת בצינורות. גרמניה, שוודיה ודנמרק פתחו בחקירות עצמאיות בנושא. February 21, 2023 חקירותיהן של שוודיה ודנמרק הסתיימו בפברואר 2024, מבלי שזוהו נאשמים בחבלת הצינורות. רוסיה ביקשה ממועצת הביטחון של האו"ם לפתוח חקירה בנושא, אך בקשה נדחתה.

בתחקיר שפרסם הוושינגטון פוסט באוגוסט 2024, קושרים את החבלה בצנרת לאנשים פרטיים הקשורים לאוקראינה. על פי התחקיר, איש עסקים אוקראיני מימן את הפעולה. שישה צוללנים ואנשי צבא שכרו יאכטה פרטית והפליגו מנמל רוסטוק בצפון בגרמניה, בעזרת טכנולוגיה תת-מימית מתוחכמת הם ביצעו פיצוצים בשלושה צינורות בעומק של 80 מטר מתחת לפני הים.

 רקע 
ממוזער|הזרמת גז בפרויקט נורד סטרים (בעיקר נורד סטרים 1) החל משנת 2019. עד אמצע 2021, הזרמת הגז בנורד סטרים 1 הייתה די רציפה. רוסיה ניצלה את הטיעון של מחסור ברכיב חילוף, אשר לכאורה הוחרם על ידי קנדה, כתירוץ לצמצום משמעותי באספקת הגז הטבעי ביוני 2022. סימנס, היצרנית, דחתה את הטענה הרוסית לפיה הרכיב חיוני לתפעול. רוסיה, הפסיקה את הזרמת הגז הטבעי ב-31 באוגוסט 2022, בטענה לצורכי תחזוקה, למשך 3 ימים, אך לאחר מכן הודיעה כי אינה יכולה לספק לוח זמנים להפעלה מחדש. האיחוד האירופי האשים את רוסיה בבדיית סיפור שיקרי כדי להצדיק את הקיצוץ.. החבלה בצינורות קרתה ב-26 בספטמבר 2022.|280x280 פיקסלים
בשנת 2021, רוסיה סיפקה כ-45% מהגז שיובא למדינות האיחוד האירופי, המהווה כ-40% מצריכת הגז הכללית. הגז הטבעי הועבר בעיקר מגרמניה לשאר מדינות מערב ארופה. אך גם דרך אוקראינה ומשם בעיקר להונגריה, סלובקיה, צ'כיה, פולין.

ארצות הברית, התנגדה מאוד ליבוא הגז מרוסיה. נשיא ארצות הברית לשעבר, דונלד טראמפ, אמר ב-2019 כי נורד סטרים 2 יכולה להפוך את אירופה ל"בת ערובה של רוסיה" והטיל סנקציות על כל חברה אמריקאית שתסייע לרוסיה להשלים את הצינור. בשנת 2021, ממשל ביידן הסיר את הסנקציות, וקבע כי למרות ההתנגדות המוחלטת לנורד סטרים 2, הסרת הסנקציות היא אינטרס לאומי, במטרה לשמור על יחסים טובים עם גרמניה ובעלות ברית אחרות של ארצות הברית. באירופה. צינור הגז השני, נורד סטרים 2, הושלם בספטמבר 2021, אולם השימוש בו לא החל. גרמניה עצרה את הפעלת הפרויקט לאחר שרשות הגז הגרמנית קבעה שמפעיל צינור הגז אינו עומד בתנאים שנקבעו בחוק הגרמני. המפעיל נדרש להיות גוף עצמאי ואילו חברת גזפרום היא חברה ממשלתית רוסית.

ב-7 בפברואר 2022, במסיבת עיתונאים משותפת לנשיא ארצות הברית וקנצלר גרמניה, הצהיר ביידן כי אם רוסיה תכבוש את אוקראינה, אספקת הגז באמצעות נורד סטרים 2 תיפסק. היחסים הדיפלומטיים בין רוסיה לגרמניה התערערו כשרוסיה הכירה ברפובליקה העממית של דונצק וברפובליקה העממית של לוגנסק בפברואר 2022. החל מ-31 באוגוסט 2022, גזפרום הפסיקה את העברת הגז בנורד סטרים 1, לטענת גורמים בחברה לצורך עבודות תחזוקה.

על אף הפסקת אספקת הגז, נורד סטרים 1 ו-2 היו מלאות בגז. צינור הנפט נורד סטרים 2 הכיל, בעת ההתפוצצויות, כמות גז השווה לכ-150 עד 300 מיליון מטר מעוקב, שהיו לחוצים בלחץ גבוהה מאוד של מעל 100 בר.

 ציר זמן 
ב-26 בספטמבר מדד הסייסמוגרף בבורנהולם הראה שתי תנודות חריגות – הראשון ב-02:03 שעון מקומי (CEST) בעוצמה 2.3 והשני ב-19:03 בעוצמה 2.1. נתונים הראו שהרעידות אירעו בסמוך למקומות שבהם התגלו מאוחר יותר הדליפות. בערך באותו זמן נרשמו בגרמניה ירידות לחץ בצנרת.

לאחר הדיווח הראשוני של גרמניה על ירידת לחץ בנורד סטרים 2, התגלתה דליפת הגז בצינור בסיור של מטוס F-16 דני. הדליפה התרחשה בקו A בתוך האזור הכלכלי הדני, אחד משני הקווים המקבילים מהם מורכב הצינור. הרשות הימית הדנית סגרה את הים בטווח של  ממוקד הדליפה למעבר כלי שיט, והמליצה למטוסים להישאר בגובה של לפחות 3,300 רגל מעליו. הצינור, שלא היה פעיל עדיין, היה מלא ב- של גז לקראת המשלוחים הראשונים שלו לאירופה.

בשנת 2019 נערך ניתוח השפעה על הסביבה בנורד סטרים 2. עד 2012, דליפות גז אירעו רק בשני צינורות גדולים ברחבי העולם, בעקבות קורוזיה. דליפות בעקבות מתקפות צבאיות נחשבו אז "מאוד לא סבירות".

לפי חברת נורד סטרים, הצינורות בנורד סטרים 2 הם בקוטר 48 אינץ', עם דפנות פלדה בעובי 27–41 מ"מ. כדי להוסיף משקל, שכבת בטון בעובי 60–110 מ"מ עוטפת את הפלדה. לצינורות קוטר פנימי קבוע של . הצינורות מונחים בעומק של כ-.
שמאל|ממוזער|ערימת צינורות שמהם מורכב הצינור נורד סטרים 2, עשויים מפלדה ומעטפת בטון
שעות לאחר הדליפה הראשונה בנורד סטרים 2, גרמניה דיווחה על ירידת לחץ גם בנורד סטרים 1, והתגלו שתי דליפות גז בצינור זה על ידי הרשויות השוודיות, האחת באזור הכלכלי השוודי והשנייה באזור הכלכלי הדני. שני הקווים המקבילים של נורד סטרים 1 נהרסו. ב-28 בספטמבר, משמר החופים השוודי הבהיר כי הדליפה שדווחה בתחילה באזור הכלכלי השוודי הייתה למעשה שתי דליפות הממוקמות זו ליד זו, מה שהביא את מספר הדליפות הכולל בצינורות נורד סטרים לארבע.

אף על פי שהצינורות לא סיפקו אספקה לאירופה בזמן התקיפה, גם נורד סטרים 1 וגם 2 עדיין היו מלאים בגז.

סרטון של דליפת הגז שפורסם על ידי צבא דנמרק הראה כי נכון ל-27 בספטמבר, הגדולה מבין הדליפות יצרה מערבולת על פני המים ברדיוס חצי קילומטר. הדליפה הקטנה ביותר יצרה מעגל ברדיוס 100 מטרים.

 גורם 
בתדרוך עיתונאים לאחר האירועים ב-27 בספטמבר, ראש ממשלת דנמרק, מדה פרדריקסן, אמרה כי הדליפות נגרמו כתוצאה מפעולה מכוונת ולא מתאונה, וציינה כי נרשמו פיצוצים. זמן קצר לאחר מכן אמרה ראש ממשלת שוודיה מגדלנה אנדרסון כי ככל הנראה מדובר בחבלה והזכירה גם את הפיצוץ. תאגיד השידור הציבורי השוודי SVT דיווח כי תחנות מדידה הן בשוודיה והן בדנמרק תיעדו פיצוצים תת-מימיים חזקים ליד צינורות נורד סטרים. המכון הגאולוגי של דנמרק אמר כי הרעידות שהתגלו במדדים הסיסמוגרפים היו שונות מאלה שתועדו במהלך רעידות אדמה, אך דומות לאלו שתועדו במהלך פיצוצים.

בכירים באיחוד האירופי וגם מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, טענו כי מדובר בחבלה מכוונת.

מהקרמלין נמסר כי הוא אינו פוסל שהפגיעה בצינורות נורד סטרים נעשתה בעקבות חבלה. דמיטרי פסקוב, דובר הקרמלין, אמר כי "לא ניתן לשלול שום אפשרות כרגע. ברור שיש איזשהו הרס של הצינור. לפני תוצאות החקירה הסופיות, אי אפשר לשלול כל אפשרות."

בעיתון הגרמני "Der Tagesspiegel" נכתב כי ייתכן שהתקיפות נגרמו על ידי צוללות או צוללנים.

הוושינגטון פוסט דיווח כי הפעולה בוצעה על ידי צוות בהובלת קולונל בצבא אוקראינה, ולממשלת ארצות הברית היה מודיעין על המבצע לפני התרחשותו.

 השערות 
ראשי הממשלות בשוודיה ובדנמרק לא הסכימו לשער מי אחראי לתקריות. חוקר מהמכללה המלכותית להגנה דנית הצהיר כי רוסיה תהיה זו שתרוויח מהפרעות נוספות בשוק הגז האירופי.

היועץ לנשיא אוקראינה מיכאילו פודוליאק, אמר כי מדובר ב"פיגוע טרור ומעשה תוקפנות שתוכנן על ידי רוסיה נגד האיחוד האירופי".

ב"אסיה טיימס" דווח כי המדינות הבלטיות, פינלנד, אוקראינה וארצות הברית עשויות להפיק תועלת מהפגיעה בצינורות.

אנדריי קורטונוב, חבר במועצה לעניינים בינלאומיים של רוסיה, אמר שלא הגיוני שרוסיה היא האחראית, כי היא הבעלים של הצינורות. קורטונוב טען שאם רוסיה תרצה להפעיל לחץ על אספקת הגז לאירופה, היא יכולה לעצור את האספקה מבלי לפגוע בתשתית.

בשבועון הגרמני "דר שפיגל" דווח כי סוכנות הביון המרכזית של ארצות הברית הזהירה את גרמניה מפני חבלה אפשרית בצינורות כבר "לפני שבועות".

לפי וול סטריט ג'ורנל, היה מדובר בפעולה אוקראינית. אוקראינה הכחישה זאת.

 חקירות 
יום לאחר התרחשות ההדלפות, משטרת שוודיה פתחה בחקירת האירוע, וכינתה אותו "חבלה גדולה". החקירה נערכת בשיתוף פעולה עם רשויות רלוונטיות אחרות וכן שירות הביטחון השוודי. חקירה דומה נפתחה בדנמרק. שתי המדינות עובדות בקשר הדוק, ובקשר עם מדינות אחרות באזור הבלטי ובנאט"ו. מכיוון שהאירוע קרה במים בינלאומיים, אף מדינה, דנמרק או שוודיה, לא רואה בכך התקפה ישירה כנגדה. חקירה של משטרת גרמניה נפתחה גם היא.

 פעילות הצי הרוסי 
ביוני 2022, ספינת מלחמה רוסית הפרה פעמיים את המים הטריטוריאליים של דנמרק מצפון לאי בורנהולם בים הבלטי.

גורמי ביטחון אירופאים צפו בספינות תמיכה של הצי הרוסי בקרבת הדליפות בימים שלפני ואחרי התקריות. גם צוללות רוסיות נצפו לא הרחק מאותם אזורים.

 לאחר התקריות 
ב-27 בספטמבר 2022, מחירי הגז באירופה זינקו ב-12% לאחר פרסום החדשות על הצינורות שניזוקו, למרות העובדה שנורד סטרים 1 לא סיפק גז מאז אוגוסט ונורד סטרים 2 מעולם לא הספיק להיכנס לשירות.

שר האנרגיה הדני אמר כי דליפות הגז צפויות להימשך לפחות שבוע. לפי הרשויות השוודיות, ככל הנראה ייקח שבוע עד שבועיים עד שהדליפות ייפסקו, ורק אז יהיה ניתן לבדוק את הצינורות בבטחה. Nord Stream AG, המפעילה של נורד סטרים, אמרה ב-27 בספטמבר שאי אפשר להעריך מתי תתוקן התשתית. הרשויות בגרמניה הצהירו ששלושת הקווים שניזוקו (שני הקווים בנורד סטרים 1 וגם קו A בנורד סטרים 2) לא סביר שיחזרו לפעול שוב בעקבות קורוזיה שנגרמה ממי ים. הוושינגטון פוסט דיווח כי לא סביר שהפרויקטים של נורד סטרים ישובו לפעול אי פעם.

הצי הדני ומשמר החופים השוודי שלחו ספינות לפקח על הפריקה, ולהרחיק ספינות אחרות מסכנה על ידי הקמת אזורי החרגה של  סביב כל דליפה. כלי השיט עלולים לאבד את כושר הציפה אם יכנסו אל תעלות הגז, וייתכן סיכון להתלקחות של גז שדלף מהמים לאוויר, אך לא היו סיכונים הקשורים לדליפות מחוץ לאזורי ההחרגה. באזורים אלה, הדליפות יפגעו בסביבה רק במקומות שבהם מצויות תעלות הגז בעמוד המים. נזק גדול יותר לסביבה ייגרם מהכמויות הגדולות של גזי חממה שנפלטים לאטמוספירה, גז מתאן. 0.25% מהקיבולת השנתית של הצינורות שווה לשחרור מתאן הכולל בכל שוודיה בשנה שלמה. נזקי דליפות הגז עשויים להיות שווי ערך לפליטת 14.6 מיליון טון של פחמן דו-חמצני, שליש מסך פליטת גזי החממה של דנמרק בשנה.

נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, כתבה בטוויטר כי "כל שיבוש מכוון של תשתית אנרגיה אירופית פעילה אינו מקובל ויוביל לתגובה החזקה ביותר האפשרית".

לאחר התקריות, נורווגיה הגבירה את האבטחה סביב תשתיות הגז והנפט שלהן.

 השפעה סביבתית 
ההשפעה הסביתית הרחבה ביותר מהחבלה בצנרות נורד סטרים נגרמה מפליטת 115 אלף טון של מתאן, גז חממה חזק, במשך שישה ימים. כמות המתאן שהשתחררה שווה לכמות המתאן המשתחררת בשוודיה בשנה שלמה ממקורות אחרים.

קישורים חיצוניים

 The Nord Stream Andromeda Story: What We Know and What We Don’t, אוליבר אלכסנדר, 9 במרץ 2023 
 On the Ukrainian trail of the Nord Stream 2 saboteurs, אינטליג'נס אונליין (נדרש רישום חינם לאתר), 26 בספטמבר 2023
 Nord Stream shareholders still in the dark over sabotage, אינטליג'נס אונליין (נדרש רישום חינם לאתר), 5 בדצמבר 2024

הערות שוליים

קטגוריה:הים הבלטי: היסטוריה
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:דליפות תעשייתיות
קטגוריה:דנמרק: כלכלה
קטגוריה:שוודיה: כלכלה
קטגוריה:2022 באירופה
קטגוריה:2022 בדנמרק
קטגוריה:2022 בשוודיה