המהומות בקזחסטן (2022)

מהומות 2022 בקזחסטן, הידועות גם בשם ינואר העקוב מדם (בקזחית: Қанды қаңтар) היו סדרה של הפגנות המוניות ומהומות אלימות רחבות היקף שהחלו ב-2 בינואר 2022 בקזחסטן. המהומות פרצו בתגובה לעלייה חדה ופתאומית במחירי גז הנפט הנוזלי, לאחר שממשלת קזחסטן הסירה את תקרת המחיר הממשלתית. המחאות החלו בשלווה בעיר ז'נאאוזן  אך התפשטו במהירות לערים מרכזיות, ובמיוחד לאלמטי, שם הפכו להתפרעויות אלימות על רקע חוסר שביעות רצון גובר מהממשלה, השחיתות והעוני הנרחב במדינה. במהלך שבוע אלימות קשה ודיכוי ממשלתי, נהרגו מאות בני אדם, ולמעלה מ-9,900 נעצרו, לפי הנתונים הרשמיים.

המהומות הובילו להתפטרות הממשלה, הכרזת מצב חירום ופנייה של נשיא קזחסטן, קאסים-ג'ומארט טוקאייב, לארגון האמנה לביטחון משותף (CSTO) בראשות רוסיה, בבקשה לסיוע צבאי כדי לדכא את ההפגנות.

 רקע 
בעקבות התפרקות ברית המועצות, מספר אנשים עשירים שהיו מקורבים לשלטון בברית המועצות בקזחסטן נהנו מהזדמנויות לצבירת עושר בתהליכי ההפרטה. הם קיבלו לידיהם משאבים ונכסים יקרי ערך. נורסולטן נזרבייב התמנה לנשיא קזחסטן ושלט במדינה בין השנים 1990-2019. על פי משקיפים בינלאומיים, בשנים אלו, הבחירות התנהלו בצורה לא הגונה.

בעשור הראשון של המאה העשרים, קזחסטן נהנתה משגשוג כלכלי גבוהה ביחס לשכנותיה במרכז אסיה בזכות הפקת נפט. כמו כן בשטחה של המדינה נמצאים 40% ממרבצי האורניום בעולם. למרות השגשוג הכלכלי, אזרחי קזחסטן לא נהנו מתוצאותיו. שכר המינימום במדינה עומד על 100 דולר אמריקאי לחודש ואי השוויון הכלכלי עמוק. ב-2012 הפורום הכלכלי העולמי, ציין ששחיתות היא הבעיה המרכזית בעשיית עסקים בקזחסטן. ב-2108 חברת קרדיט סוויס דרגה את המדינה במקום 169 מתוך 174 בחלוקת העושר בין קבוצות שונות במדינה. ב-2022, כ-55% מהעושר בקזחסטן הוחזק על ידי 162 אזרחים.

 השביתה בז'נאאוזן 
ז'נאאוזן היא עיר בדרום מערב קזחסטן. ב-1964 הוקם ישוב עם פתיחת שדה נפט בשם נובי אוזן, במהלך השנים היישוב התפתח לעיר. העיר מתוארת כישוב שנבנה סביב שדה הנפט. כבר ביוני 1989, התקיימו הפגנות של עובדי שדה הנפט בעיר, שאז הייתה חלק מברית המועצות, בעקבות מחסור במזון. במאי 2011 הכריזו עובדי שדה הנפט על שביתה, שהוכרזה כלא חוקית על ידי בית משפט מקומי וכאלף איש פוטרו. העובדים דרשו תנאי עבודה משופרים ואת הזכות להתאגדות. השביתה נמשכה חודשים והשובתים מחו, באופן קבוע, במרכז העיר. ב-16 בדצמבר 2011, יום העצמאות של קזחסטן, עובדי שדה הנפט אוזנמונאיגאס הסלימה המחאה בתביעה להשיג שכר ראוי ותנאי עבודה הוגנים. השובתים התבקשו לעזוב את מרכז העיר לקראת אירועי יום העצמאות. בהתנגשויות בין מפגנים למשטרה 14 איש נהרגו ויותר ממאה נפצעו.

 ההפגנות 
החל משנת 2019 החלה העלייה במחיר הגז ושיאה הגיעה שממשלת קזחסטן ביטלה את תקרת המחירים של הגז הנוזלי במדינה, והדבר הביא לעלייה חדה ופתאומית במחירו בינואר 2022. עליית המחירים הובילה לזעם בקרב האזרחים. ההפגנות החלו כמחאות לא אלימות בעיר יצרנית הנפט ז'נאאוזן והתפשטו במהירות לערים אחרות במדינה, וביתר שאת בעיר הגדולה ביותר בקזחסטן, אלמטי, בה ההפגנות הפכו להתפרעויות אלימות, וניזונו מחוסר שביעות רצון גואה מהממשלה, פערים כלכלים וחברתיים שהתרחבו בעקבות מגפת הקורונה ועוני נרחב.

בתגובה לפרוץ המהומות, הנשיא קאסם-ג'ומארט טוקאייב הכריז על מצב חירום באזור מנגיסטאו ואלמטי, החל מ-5 בינואר 2022. באותו יום, פוזר הקבינט ונזרבייב הודח מתפקידו כיושב ראש מועצת הביטחון. מצב החירום הורחב תוך זמן קצר לכל המדינה. בתגובה לבקשתו של טוקאייב, הסכים ארגון האמנה לביטחון קולקטיבי (CSTO) - ברית צבאית של רוסיה, ארמניה, בלארוס, קירגיזסטן, טג'יקיסטן וקזחסטן - להציב כוחות בקזחסטן. הצבת הכוחות נעשתה כביכול למען שמירת השלום, אך בפועל תפקידה היה לסייע לממשלת קזחסטן בדיכוי המהומות. ולדימיר פוטין תיאר את התערבות הברית כמאמץ מרוכז להגן על בעלות הברית האזוריות מפני מה שהוא תיאר כמהפכות צבע שנגרמו כתוצאה מהתערבות זרה בענייניהן הפנימיים. חיילי CSTO נפרסו תחילה בבנייני ממשלה בעיר הבירה, נור-סולטן (אסטנה), ולאחר מכן נפרסו באזורים נוספים.

כתוצאה מהמהומות, הנשיא טוקאייב הודיע על החזרת מכסות מחיר הגז למשך 6 חודשים. ב-7 בינואר הודיע טוקאייב כי הסדר החוקתי "הוחזר ברובו בכל אזורי המדינה". טוקאייב אף ציין כי הנחה את הצבא הקזחי להשתמש בכוח קטלני נגד מפגינים, ואישר פתיחה באש ללא אזהרה "לשם הריגה", כינה את המפגינים "שודדים ומחבלים" ואמר כי השימוש בכוח ימשיך "להרוס את ההפגנות".
ממוזער|205x205 פיקסלים| יחידות לחימה בטרור בחיפוש אחר מפגינים במגרש חניה באלמטי, 8 בינואר 2022
ב-10 בינואר הכריזה הממשלה הקזחית על יום אבל לאזרחים שנהרגו במהלך המהומות. ב-11 בינואר הודיע טוקאייב כי הסדר הושב על כנו בקזחסטן, ותיאר את האירועים כניסיון הפיכה נגדו. בנוסף הודיע שחיילי בעלות ברית ה-CSTO יחלו לסגת מהמדינה ב-13 בינואר, כאשר בפועל הכוחות הוצאו במלואם עד 20 בינואר. בנאום שנשא בפני הפרלמנט ב-11 בינואר, הבטיח טוקאייב רפורמה, והכיר באי-שביעות רצון הציבור מאי-השוויון במדינה, ואף מתח ביקורת על נזרבייב ומקורביו בשל עושרם. ב-11 בינואר חודשו הטיסות הבינלאומיות לבירת המדינה, נור-סולטן וממנה, מונה ראש ממשלה חדש ושבוע לאחר מכן פוטר שר ההגנה. ב-16 במרץ, נשא טוקאייב נאום שבו התווה תוכנית של רפורמות כלכליות ופוליטיות.
שמאל|ממוזער|211x211 פיקסלים| חנות אלקטרוניקה לאחר שהושחתה על ידי בוזזים באלמטי, 10 בינואר 2022

 השפעת המהומות 
במהלך ההפגנות, כוחות משטרה פתחו באש על מפגינים ונערכו מעצרים נרחבים. כן הרשויות מקומיות דיווחו על הרס בתי עסק. דיווחים שהגיעו מכלי תקשורת שונים בעולם, בהם סוכנות הידיעות הצרפתית AFP וסוכנות הידיעות הרוסית TASS, שידרו קרבות יריות מאזורים שונים, ובהם מרכז העיר אלמטי. כוחות הביטחון הקזחיים דיווחו על הרוגים בקרב אנשיהם. לפי הרשויות המקומיות, שני קציני ביטחון נמצאו ערופים. עד 19 בינואר, מספר ההרוגים במהומות הגיע, לפי הדיווחים, ל-227.

 השפעות כלכליות 
מכיוון שקזחסטן היא מקור ל-40% מהאורניום בעולם, מחירי האורניום עלו מאז פרוץ ההפגנות. בנוסף, עקב הורדת האינטרנט במדינה, פעולות כריית מטבעות קריפטוגרפיים נפגעו, כאשר יכולת ההצפנה העולמית של מטבעות קריפטוגרפיים (ההאשרייט) ירדה ב-12%. ערב ההפגנות, כ-18% מיכולת ההאשרייט העולמי לביטקוין הייתה בשטח קזחסטן.

המהומות אף גרמו לנזק כלכלי משמעותי לבעלי ההון בקזחסטן. לפי פורבס, במהלך ההפגנות והמהומות, הונם של ארבעה מיליארדרים מקומיים הצטמצם ב-3 מיליארד דולר. במקביל, בתו וחתנו של הנשיא לשעבר נורסולטן נזרבייב הפסידו 200 מיליון דולר.

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:מחאות ב-2022
קטגוריה:קזחסטן: היסטוריה
קטגוריה:2022 באסיה
קטגוריה:2022 באירופה