בן אדמה

בן אדמה הוא פיוט מאת רבי יהודה הלוי או רבי אברהם אבן עזראכך יוחס במחזורים רבים, וכך מבואר ב: 

עוד כתב החכם הרב רבי אברהם בן עזרא בפיוט אשר עשה סדר מדרגות שנות האדם וימיו לא לעניין הלימוד כי אם כפי תכונות השנים וטבעיו באופן אחר. ואזכרהו לך פה כי הוא מאמר נחמד ויפה עשאו ליום הכפורים. ותארו כן:

בן אדמה יזכור למולדתו, כי לעת קץ ישוב ליולדתו:

קום והצלח אמרו לבן חמש. מעלותיו עולים עלות שמש. בן שדי אם ישכב ואל ימש. צוארי אב ייקח למרכבתו, כי לעת קץ וכו':

מה תאיצון מוסר לבן עשר. עוד מעט קט יגדל ויוסר. דברו לו חן חן ויתבשר. שעשועיו יולדיו ומשפחתו, (כי וכו'):

מה נעימים ימים לבן עשרים, קל כעופר דולג על ההרים. בז למוסר לועג לקול מורים. יעלת חן חבלו ומלכודתו. (כי וכו'):

בן שלשים נפל ביד אשת. קם והביט הנו ביד רשת. לחצוהו סביב בני קשת. משאלותיו בניו ולב אשתו, (כי וכו'):

נע ונכנע משיג לארבעים. שש בחלקו אם רע ואם נעים. רץ לדרכו ויעזוב לרעים. עמלו ויעמוד במשמרתו, (כי וכו'):

בן חמשים יזכור ימי הבל. יאבל כי קרבו ימי אבל. בז בעיניו את כל יקר תבל. כי יפחד פן קרבה עתו, (כי וכו'):

שאלו מה היה לבן ששים. אין מעשיו ברים ושרשים, כי ידיו דלים ונחלשים. לא יקומון אתו במלחמתו, (כי וכו'):

אם שנותיו נגעו אלי שבעים. אין דבריו נראים ונשמעים. רק למשא יהיה עלי רעים, מעמס על נפשו ומשענתו, (כי וכו'):

בן שמונים טורח עלי בניו, אין לבבו עמו ולא עיניו, בז ולעג לבניו ולשכניו, ראש בכוסו ולענה פתו, (כי וכו'):

אחרי זה כמת יהי נחשב. אשרי איש נחשב כגר תושב. אין בלבו רעיון ולא מחשב. רק באחרית נפשו ומשכרתו. כי לעת קץ ישוב ליולדתו:. הפיוט עוסק בשנותיו של האדם, ומסקנתו היא שעל האדם לזכור את אחריתו כבר בשנותיו המוקדמות, וחשיבתו תהיה בשכר שנועד לו בעולם הבא. הרעיון רמוז כבר בתחילת השיר "בֶּן אֲדָמָה יִזְכֹּר בְּמוֹלַדְתּוֹ, כִּי לְעֵת קֵץ יָשׁוּב לְיוֹלַדְתּוֹ", והוא נאמר שוב בסיומו "אַשְׁרֵי אִישׁ נֶחְשָׁב כְּגֵר תּוֹשָׁב, אֵין בְּלִבּוֹ רַעְיוֹן וְלֹא מַחְשָׁב, רַק בְּאַחְרִית נַפְשׁוֹ וּמַשְׂכֻּרְתּוֹ". 
גם מילותיו הראשונות של השיר, בהן מכונה האדם "בן אדמה" באו לשם דגש זה, האדם בא מן האדמה ואליה ישוב, כדברי הפסוק ב: 

רעיון זה מצוי בדבריו של עקביא בן מהללאל בפרקי אבות:

רבנו יונה מפרש באופן דומה את ה המונה את שנות האדם, ככל ששנותיו מתאחרות מצופה ממנו יותר להבין את תכלית חייו
.

הפיוט מושר בקהילות רבות בליל יום הכיפורים, וזכה למספר לחנים. בחלק מהקהילות משמש הבית הראשון כרפרן, והוא מושר לאחר כל בית, וכך העיד רבי שמואל די אוזידא., ועיין הערה 2

השיר מצוטט בספרו של הרב חיים סבתו, כעפעפי שחר. הרב מאיר מאזוז כתב בצוואתו שאחד הפיוטים שישירו בהלווייתו יהיה הפיוט "בן אדמה".

ראו גם
 לא לעולם חוסן
 משנת עקביא בן מהללאל

קישורים חיצוניים
 הפיוט בן אדמה באתר הפיוט והתפילה של הספרייה הלאומית
 בן אדמה, בלחן מנשה אליאס, בביצוע משה חבושה, באתר יוטיוב
 "בן אדמה", בלחן שם-טוב לוי (על פי לחן עממי מרוקאי), בביצוע אנסמבל שם-טוב לוי, באתר יוטיוב
 בן אדמה בנוסח יהודי מרוקו מפי ר' שמואל דנינו, באתר יוטיוב

הערות שוליים

קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:חיים לאחר המוות
קטגוריה:שירי רבי אברהם אבן עזרא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שם טוב לוי