קירח מכאן ומכאן

קירח מכאן ומכאן (במקור: נמצא קירח מכאן ומכאן) הוא ניב תלמודי המתאר מצב שבו אדם ניצב בפני שתי אלטרנטיבות ראויות, אך לבסוף יוצא מופסד מכל ההיבטים.

מקור הביטוי
מקור הביטוי הוא בתלמוד בבלי במסכת בבא קמא. התלמוד מספר כי האמוראים רב אמי ורב אסי ישבו לפני רבי יצחק נפחא. אחד מהם ביקש לשמוע ממנו דבר הלכה והשני ביקש לשמוע ממנו דבר אגדה. כשהתחיל רבי יצחק לומר אגדה לא הניח לו האמורא שביקש לשמוע הלכה, וכן להפך.

הגיב להם רבי יצחק:  (כלומר, זה שכל אחד מכם מבקש ממני לומר דברי תורה מסוימים ולא מניח לי לומר אחרים זה דומה למקרה שבו אדם נשוי לשתי נשים, צעירה וזקנה. הצעירה מורטת את שערותיו הלבנות כדי שייראה צעיר, הזקנה מורטת את שערותיו השחורות כדי שייראה זקן, ולבסוף האדם נשאר קירח).

בתום המשל, אמר להם רבי יצחק דבר תורה שכולל גם הלכה וגם אגדה.

בתרבות
המשפט צוטט בכתבים תורניים רבים. רש"י ציטט אותו בביאורו במסכת סנהדרין וכתב:  גם רבי מנחם מנדל שניאורסון כתב לאדם במכתב שהתפרסם לאחר מכן באחד מספרי האגרות קודש: 

המשפט זכה לתפוצה גם בכתבי הסופרים העבריים, כגון אחד העם שכתב במאמרו מדינת היהודים ו"צרת היהודים":  גם משה לייב ליליינבלום כתב במאמרו מענה רך: 

בשפה הערבית ישנו ניב דומה: בֵּין חַאנַא וּמַאנַא צַ'אעַת לִחַאנַא (כלומר – בין חאנא למאנא אבד הזקן שלנו).

ראו גם

 חמורו של בורידן
 התרנגולת שהטילה ביצי זהב
 תפסת מרובה לא תפסת

הערות שוליים

קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:מונחים תלמודיים
קטגוריה:מילים וביטויים בעברית