נתן ג'ייאן

הרב נתן ג'ייאן השנילהבדילו מרבי נתן ג'ייאן הראשון שחי בשנות הת'. (והיה גם הוא מחכמי תלמסאן). (סביב ה'תק"י, 1750 - סביב ה'תקפ"ה, 1825) היה פייטן, מקובל, ראש ישיבה, פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של תלמסאן שבאלג'יריה בשלהי המאה ה-18 ובראשית המאה ה-19.

 קורות חייו 
נולד בתלמסאן לאביו רבי ישראל.ראו: מלכי ישורון - אלג'יר, עמ' 88 בערכו. ככל הנראה בצעירותו היה שוחט עופות לקהילה.ראו: נחלת אבות משאש, חלק ו סוף דרוש תעו. לא יאוחר משנת ה'תק"ס התמנה לאב בית הדין ורבה של העיר תלמסאן. חבריו לדיינות באותו הזמן היו רבי שמואל ויצאל ורבי יעקב בן יצו.ראו בהסכמה של רבי נתן ובית דינו לספר 'מחזור קטן'. לא יאוחר משנת ה'תקע"ה הצטרף לשימש עמו בדיינות תלמידו רבי חיים קצבי.ראו 'מקבציאל' כרך לח עמ' תתסח. בין השנים ה'תקל"ה - ה'תקל"ח התכתב עם אישים בתונס,ראו: קובץ צפונות גיליון יט עמ' צה. אלג'יר, מעסכר, ותלמסאן, בין השאר התכתב עם הרב ישועה צולטאן דיין בתלמסאן.ע"פ קטלוג אתר הספרייה הלאומית, מס' מערכת: 990034895670205171 כמו כן התכתב עם חכמי מרוקו כדוגמת רבי שאול ישועה אביטבול.ראו: אבני שי"ש מהדורה קמא ח"ב סימן צט. וראו עוד מלכי רבנן דף עט עמוד א, שרבי שאול ישועה ביקש מרבי נתן להשתדל הוציא את הספר 'משיח אלמים' לרבי יהודה כלץ.

מאגרת ששלח הרב נתן לרב יהושע בן גיגי רבה של תאזה, עולה כי יהודי העיר תלמסאן נרדפו באותם הימים, וברחו למרוקו. יהודי העיר תאזה אירחו אותם אצלם. רבי נתן הודה לרבי יהושע ב גיגי רבה של העיר על אדיבותם של יהודי עירו.ראו בכתב יד אתר הספרייה הלאומית.

כמו כן עסק בענייני קבלה, והתכתב עם הרב חזקיה יצחק שרעבי (בנו של הרש"ש) בעניינים אלו.ראו: אוהל חיים חלק א' אוסף להמן, עמ' 88.

 ראש ישיבה 
רבי נתן היה ראש הישיבה בתלמסאן,ראו בספר עמודי העבודה (לאנדסהוט) עמ' 284. ומבין תלמידיו נמנה הרב חיים קצבי,ראו בספרו 'תוצאות חיים' דף א עמוד ב, בד"ה ועתה פן ישלח ידו. לימים רבה של תלמסאן.

 יצירתו הפיוטית 
רבי נתן כתב לפחות שלשים וחמש פיוטים, חלקם בעברית וחלקם בערבית יהודית. אחד מפיוטיו המפורסמים הוא 'נורא בי עמרם' - פיוט שכתב לידידו רבי עמרם עמאר בתגובה לכך שהלה הביע את צערו על כך שרבי נתן הפסיק להתכתב עמו.ראו 'מקבציאל' כרך לח עמ' תתעג.

 השפעתו ההלכתית 
לרבי נתן הייתה השפעה הלכתית על רבני תלמסאן, בכתביו משתקף תיעוד נדיר של מנהגי יהדות תלמסאן. כמו כן הייתה לו השפעתו הלכתית על הרבנים הבאים אחריו, כדוגמת הרב יוסף משאש, שהביא משמו למעלה מעשרה פסקי הלכה.כולם קובצו ב'מקבציאל' כרך לח עמ' תתעז-ט.

להערכת החוקרים יש לשער את פטירתו בין שנת ה'תקע"ה לשנת ה'תקפ"ה.המסמך האחרון שהגיע אלינו הוא מחשוון תקע"ה. ומשנת תקפ"ו רבי חיים קצבי חתום על פסקי דין ללא רבי נתן. מה שאומר שתאריך פטירתו נע בין תקע"ה לתקפ"ה.

 חיבוריו 
מקבץ מכתביו ראו אור בספר:
 כתבי וחכמי תלמסאן - ירושלים תש"ע.
 פסקי דין - אחדים מהם ציטט הרב יוסף משאשראו למשל: גרש ירחים דף מט, קד. ורובם אבדו.
 חידושי תורה - הביא אחדים מהם הרב יעקב פייתוסי.ראו: ספר ירך יעקב, ריש פרשת וישלח. ורובם אבדו.
 פיוטים - מקבץ מהם נדפסו בספר 'שבח אלהים' - אוראן, תרט"ז. ופיוטים נוספים מצויים בכתבי יד.

 הערות שוליים 

קטגוריה:תלמסאן: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ילידי 1750
קטגוריה:נפטרים ב-1825