קראנץ' פיסטוק

קראנץ' פיסטוק היה שלגון מתוצרת נסטלה ששווק בישראל. השלגון עמד במוקד תופעת אינטרנט וההד התקשורתי והתרבותי הנרחב שייצרה. התופעה התבטאה בפרסומים באינטרנט המעודדים ייצור שלגון חדש בטעם פיסטוק. נסטלה קיבלה את ההחלטה לייצרו, וכאשר הוחל בייצור השלגון הוא אזל מהמדפים מהר. הביקוש למוצר וההיצע המוגבל יצרו מחסור ושוק שחור.
 הרכב השלגון 
השלגון, מסדרת קראנץ' (Crunch), הכיל גלידת וניל ופיסטוק וליבה של מחית פיסטוק. ציפויו היה עשוי שוקולד לבן עם שברי פיסטוק ואורז תפוח מלוח.

 רקע 
בשנת 2022 הוציאה אסם לשוק ביסקוויט פתי בר בטעם פיסטוק ופודינג בטעם פיסטוק להכנה מהירה, ומקדונלד'ס ישראל הציעה "גלידה פיצוץ" ומילקשייק פיסטוק כקינוח. בפברואר 2019 החל בישראל שיווקו של שלגון מגנום בטעם פיסטוק מתוצרת שטראוס, אך באפריל 2022 נאספו שלגונים אלה עקב חשד לזיהום סלמונלה במוצרים אחרים של החברה.

 ייצור ושיווק 
ממוזער|עיצובו של אוהד ראוך, מתחת למילות הפזמון "צרות טובות" של השלושרים
אוהד ראוך, רעיונאי ויוצר תוכן מתל אביב, פתח קבוצה בפייסבוק, בלוג ועמוד אינסטגרם שעוסקים בפיסטוק. בקבוצות הללו הציגו עיצובים של מוצרים פוטנציאליים המכילים פיסטוק. ביוני 2021 עיצב ראוך אריזות לשלגון קראנץ' בטעמים פיסטוק ווניל ופיסטוק נוגט שזכה להצלחה. נסטלה שיתפה פעולה ופיתחה שלגון פיסטוק במהדורה מוגבלת, בשיתוף פעולה עם ראוך.
ממוזער|שלט בכניסה לחנות גלידות, יולי 2022
התפיסה בנסטלה הייתה שקראנץ' הוא מותג המיועד לצעירים ואילו פיסטוק הוא טעם נישתי שאהוב על מבוגרים (וגם יקר לייצור). כוונתה של החברה הייתה לייצר חצי מיליון שלגונים (לעומת 10–12 מיליון היחידות של קראנץ' לטעמיו המיוצרות בשנה) ולמכור אותם בקיץ 2022, אך השלגונים שיוצרו נקנו עד מהרה. בראשית מאי כבר אזל המלאי, אבל גם רבע מיליון השלגונים החדשים שהגיעו לחנויות נמכרו והצרכנים התקשו למצוא את המוצר. בעלי חנויות מסוימים ניצלו את המצב והעלו את המחיר ל־15 ש"ח ויותר, ובשוק השחור זינק המחיר לעשרות שקלים ליחידה. בה בעת החלו להופיע אתגרים של איתור השלגון בטיקטוק ומתכונים להכנת השלגון ברשת. ביולי נודע כי השלגון יימכר תמורת עשרה שקלים במרכז הארץ דרך שירות המשלוחים וולט.

ב־18 באוגוסט הודיעה נסטלה כי לשוק יוצאות 750 אלף יחידות נוספות של השלגון, ובזאת ייפסק שיווקו. באותו חודש ביקשו מנהליה של "רעבים ברעבך" מחברי הקבוצה להציע טעמים חדשים לשלגוני קראנץ', ובין ההצעות התבלטו בין היתר אלפחורס וקרם ברולה. נסטלה שיתפה פעולה עם המהלך, ולאחר מבחני טעימה בחרה לייצר שלגון בטעם "החלב של הקורנפלקס". גלידות בטעם זה היו מוכרות בעולם, ושטראוס כבר הוציאה גלידה כזאת לשוק כמעט שנה לפני כן. אף על פי כן השלגון הצליח לעורר עניין וגם מחירו טיפס בגלל קושי להשיגו. בד בבד חזר לחנויות קראנץ' פיסטוק, ומחירו נותר גבוה. בינתיים התעוררה בישראל תופעה דומה סביב ממתק אחר, רול־אפס.

בשנת 2024 שיתפה נסטלה פעולה עם המשפיענית מאיה ורטהיימר בצורה דומה, עד לפיתוח שלגון בטעם פאי לימון.

 תגובות 
באמצע יוני 2022 הכריז איגוד השיווק הישראלי כי גלידות נסטלה היא אחת הזוכות בפרס Booster "[...] למהלכי דיגיטל לרבעון הראשון של 2022 [...]". אחד מנימוקי השופטים היה שביחס לתקציב ההצלחה חסרת תקדים. לאה ריינר מלמד, סמנכ"לית שיווק בגלידות נסטלה, סיפרה כי החברה השקיעה בשיווק המוצר 23 אלף שקל, שהוצאו על פוסט ממומן יחיד ב"רעבים ברעבך". היא הודתה שההצלחה הספונטנית היא "מתנה של פעם בחיים" ושתרם לה החשש ממוצרי שטראוס. לדבריה נסטלה לא צפתה את "ההתפוצצות הזאת בשוק", ו"דברים כאלה – לא קורים" גם כשאנשי שיווק מתכננים מסע פרסום מחושב. אבי זיתן, מומחה לשיווק ולאסטרטגיה, הסביר שהבהלה לשלגון מקורה בכך ש"אנחנו שופוני" ונובעת מהצורך של early adopters להשתייך לקבוצה של מי שהשיגו ראשונים דבר־מה מיוחד והתנסו בו.

תהליך יצירתו של השלגון, מדימוי חסר ממשות ועד מוצר תעשייתי, דומה לתהליך שעבר הלימונענע בישראל עשורים קודם לכן. אוהד ראוך השווה את הצלחתו המהירה לזו שלה זכו הבייגלך שטוחים של אסם ב־2011, ואילן לוקאץ' הזכיר גם את המחסור בפסק זמן כששווק לראשונה ב־1982. הצלחתו של קראנץ' הובילה יצרניות מזון ליצור מוצרים נוספים בטעם פיסטוק, כגון יוגורטים ומשקאות חלב. ראוך הרצה על סיפורו האישי לארגונים ושיתף פעולה עם בתי עסק המייצרים מזון.

 הערות שוליים 

קטגוריה:נסטלה
קטגוריה:גלידות
קטגוריה:תופעות אינטרנט ישראליות