ארנה נאס

ארנה נאס (בנורווגית: Arne Dekke Eide Næss; 27 בינואר 1912 – 12 בינואר 2009) היה פילוסוף נורווגי שטבע את המונח "אקולוגיה עמוקה", וכותב פורה בתחומים פילוסופיים רבים נוספים. נאס ציין את "אביב דומם", ספרה של רייצ'ל קרסון משנת 1962, כמקור השפעה מרכזי על חזון האקולוגיה העמוקה שלו. נאס שילב את החזון האקולוגי שלו עם אי-אלימות של מהאטמה גנדי ובכמה הזדמנויות השתתף בפעולה ישירה.

נאס טען כי בעוד שקבוצות סביבתיות מערביות של התקופה המוקדמת שלאחר המלחמה העלו את המודעות הציבורית לנושאים הסביבתיים של אותה תקופה, הן לא הצליחו במידה רבה להבין ולהתייחס למה שלטענתו היה הרקע התרבותי והפילוסופי הבסיסי לבעיות אלו. נאס האמין שהמשבר הסביבתי של המאה העשרים נוצר עקב הנחות מוקדמות ועמדות פילוסופיות בלתי נאמרות בתוך חברות מערביות מודרניות מפותחות שלא הוכרו.

בכך הוא הבחין בין מה שהוא כינה חשיבה אקולוגיה "עמוקה" ואקולוגיה "רדודה". בניגוד לפרגמטיות התועלתנית הרווחת של עסקים וממשלות מערביות, הוא דגל בכך שהבנה אמיתית של הטבע תצמיח נקודת מבט שמעריכה את הערך של המגוון הביולוגי, תוך הבנה שכל יצור חי תלוי בקיומם של יצורים אחרים. ברשת המורכבת של יחסי הגומלין שהיא עולם הטבע.

 ביוגרפיה 
נאס נולד בסלמדאל, אוסלו, נורווגיה, בנם של כריסטין (דקה) ורגנאר אייד נאס. אביו היה בנקאי מצליח, ואחיו הצעיר של בעל האונייה Erling Dekke Næss. לנאס היו שני ילדים מאשתו הראשונה אלסה והיה דודו של מטפס ההרים ואיש העסקים ארן נאס הבן (1937–2004).Schwarz, Walter (15 January 2009). "Arne Næss". The Guardian. London. Obituary.

בשנת 1939, נאס היה האדם הצעיר ביותר שמונה לפרופסור מן המניין באוניברסיטת אוסלו והפרופסור היחיד לפילוסופיה במדינה באותה תקופה.

נאס היה מטפס הרים ידוע, שב-1950 הוביל את המשלחת שעשתה את העלייה הראשונה של טיריך מיר () בפקיסטן. בקתת טברגשטיין במסיף Hallingskarvet מילאה תפקיד חשוב בשם הפילוסופיה של נאס, "אקוסופיה T", שכן ה-"T" מייצגת את בקתת ההרים שלו טברגשטיין.

בשנת 1958, הוא ייסד את כתב העת הבינתחומי לפילוסופיה Inquiry.
ממוזער|נאס בקמפיין עבור מפלגת הירוקים הנורווגית ב-2003
ב-1970, יחד עם מספר רב של מפגינים, הוא כבל את עצמו לסלעים מול Mardalsfossen, מפל בפיורד נורווגי, וסירב לרדת עד שהתוכניות לבניית סכר בוטלו. אף על פי שהמפגינים נסחפו על ידי המשטרה והסכר נבנה בסופו של דבר, ההפגנה השיקה שלב אקטיביסטי יותר של איכות הסביבה הנורווגית.

בשנת 1996, הוא זכה בפרס הנורדי של האקדמיה השוודית, הידוע כ"נובל הקטן". בשנת 2005 הוא עוטר כמפקד עם כוכב המסדר אולף הקדוש על עבודה מועילה חברתית. נאס היה מועמד פוליטי שולי במפלגת הירוקים הנורווגית ב-2005.

 פילוסופיה 
בתחילת דרכו היה מקורב לחבר "החוג הוינאי". ספרו של נאס משנת 1936 Erkenntnis und wissenschaftliches Verhalten (קוגניציה והתנהגות מדעית) עסק נושאים רבים המוכרים בפילוסופיה האנליטית שלאחר מלחמת העולם הראשונה. נאס הוכר על ידי דורות חדשים יותר של פילוסופים כחלוץ של "פילוסופיה ניסיונית" (מונח שנאס עצמו השתמש בו) למחקר הסמנטיקה האמפירי שלו. אחד הפרסומים המוקדמים של נאס על פילוסופיה ניסיונית היה Truth" as Conceived by Those Who Are Not Professional Philosophers ("'האמת' כפי שהוגה על ידי אלה שאינם פילוסופים מקצועיים") משנת 1938.

יצירתו הפילוסופית העיקרית של נאס משנות החמישים הייתה Interpretation and Preciseness (פרשנות ודייקנות) משנת 1953. בחיבור זה נעשה יישום של תורת הקבוצות לבעיות של פרשנות השפה, תוך הרחבת עבודתם של סמנטיקים כמו צ'ארלס קיי אוגדן ב"משמעות המשמעות". דרך פשוטה להסביר זאת היא שכל אמירה נתונה (מילה, ביטוי או משפט) יכולה להיחשב כבעלת פרשנויות פוטנציאליות שונות, בהתאם לנורמות השפה הרווחות, המאפיינים של אנשים או קבוצות משתמשים מסוימות, ומצב השפה שבו האמירה התרחשה. יש לנסח את הפרשנויות השונות הללו בשפה מדויקת יותר המיוצגת כתת-קבוצות של האמירה המקורית. לכל תת-קבוצה יכולה, בתורה, להיות תת-קבוצות נוספות (תאורטית עד אינסוף). היתרונות של המשגה זו של פרשנות הם שונים. היא מאפשרת הדגמה שיטתית של פרשנות אפשרית, המאפשרת הערכה שלהן הן "הפרשנויות הסבירות" יותר ופחות. זהו מכשיר לוגי להדגמת עמימות שפה, הכללה מיותרת, קונפלציה, פסאודו-הסכמה ותקשורת יעילה.

 המלצות לדיון ציבורי 
בשנת 1966 נאס פיתח ספר לימוד פשוט ומעשי המגלם את היתרונות הללו, בשם Communication and Argument: Elements of Applied Semantics (תקשורת וויכוח: אלמנטים של סמנטיקה יישומית),  שהפך למבוא מוערך לדיבייט או ל"לוגיקה מדוברת", ושימש במשך עשורים רבים כתנאי בל יעבור לבחינת ההכנה באוניברסיטת אוסלו, שנודעה מאוחר יותר בשם "exphil" (קיצור של examen philosophicum).

הספר כלל את המלצותיו אובייקטיבי. נאס טען כי יש לדבוק במספר עקרונות או סייגים כדי להפוך דיונים פוריים ונעימים ככל האפשר:

 "הימנעו מהתייחסויות מגמתיות לנושאים צדדיים" - הסחות דעת כגון התקפות אישיות בכמו טענות ביחס למוטיבציה של היריבים, הסברים או טיעונים לא רלוונטיים (כגון אד הומינם).
 "הימנעו מעיבודים מגמתיים של דעותיהם של אנשים אחרים" - עריכת ציטוטים או פרפרזה בצורה מוטה או מטעה (כמו הוצאה מהקשר).
 "הימנעו מעמימות מגמתית" - מתן הצהרות מעורפלות במכוון במקום מדויקות יותר (שפה מעורפלת).
 "הימנעו מוויכוח מגמתי ממשמעות לכאורה" - הקצאת דעות למתנגדים שאינן מחזיקים בהן (איש קש).
 "הימנע מדיווחים מגמתיים ממקור ראשון" - מידע שאינו נכון או לא שלם, מניעת מידע רלוונטי (כמו שקר בעזרת מהשמטה מכוונת).
 "הימנעו משימוש מגמתי בהקשרים" - הצגת חומר עם אביזרים נוספים של שכנוע וסוגסטיה כגון פניות חזותיות או שמיעתיות לרגש של אירוניה, סרקזם, עלבון, הגזמה או איום.

 אקוסופיה T ופילוסופיה עמוקה
אקוסופיה T  (Ecosophy T), להבדיל מאקולוגיה עמוקה, הייתה במקור שמה של הפילוסופיה האישית של נאס. אחרים כמו וורוויק פוקס פירשו את האקולוגיה העמוקה כמחויבות לאקוסופיה T, האמונות האישיות של נאס. האות "T" מורה על השם "טברגשטיין" (Tvergastein), שהיא בקתת הרים שבה נאס כתב רבים מספריו. נאס גרס שכמותו, כל אחד צריך לפתח את הפילוסופיה שלו.

ניתן לסכם את האקוסופיה של נאס כמימוש עצמי. לפי נאס, לכל יצור, בין אם מדובר באדם, בעל חיים או צומח, יש זכות שווה לחיות ולפרוח. נאס קובע כי באמצעות מימוש עצמי בני אדם יכולים להפוך לחלק מהמערכות האקולוגיות של כדור הארץ. לפי פרשנותו של טימותי לוק, המקסימה של נאס היא שכל ההשלכות האתיות של מימוש עצמי נמדדת כך שאם אדם אינו יודע כיצד התוצאות של מעשיו ישפיעו על יצורים אחרים, אסור לו לפעול.

במאמר שסיכם את הקריירה של נאס, נינה ויטושק ציינה כי נאס סייג את הצעותיו הרדיקליות ביותר באמצעות המונח הרטורי "באופן עקרוני", והוא זיהה באופן פרגמטי כי, במילותיו של ויטושק, "ויתורים הם בלתי נמנעים; הדוגמות הן גמישות; והפרקטיקה חורגת מעיקרון".

 עבודות נבחרות 







  Translation of Moderne filosofer.






  "Not a direct translation of Arne Naess' 1976 work, Økologi, samfunn, og livsstil, but rather a new work in English, based on the Norwegian, with many sections revised and rewritten by Professor Naess".



  (Review by David Orton, 2006)
 Vol. 1: Interpretation and Preciseness: A Contribution to the Theory of Communication
 Vol. 2: Scepticism: Wonder and Joy of a Wandering Seeker
 Vol. 3: Which World Is the Real One?: Inquiry into Comprehensive Systems, Cultures, and Philosophies
 Vol. 4: The Pluralist and Possibilist Aspect of the Scientific Enterprise: Rich Descriptions, Abundant Choices, and Open Futures
 Vol. 5: Gandhi and Group Conflict: Explorations of Nonviolent Resistance, Satyāgraha
 Vol. 6: Freedom, Emotion, and Self-Subsistence: The Structure of a Central Part of Spinoza's Ethics
 Vol. 7: Communication and Argument: Elements of Applied Semantics
 Vol. 8: Common Sense, Knowledge, and Truth: Open Inquiry in a Pluralistic World: Selected Papers
 Vol. 9: Reason, Democracy, and Science: Understanding Among Conflicting Worldviews: Selected Papers
 Vol. 10: Deep Ecology of Wisdom: Explorations in Unities of Nature and Cultures: Selected Papers


 קישורים חיצוניים 

 "אקוסופיה מ-T עד X" - מאמר על הפילוסופיה של ארן, מאת ג'ים קוקולה, במגזין n+1, אפריל 2006
 Arne Naess – אקופילוסופיה ואקולוגיה – עמוד מאוניברסיטת אוסלו עם מידע בסיסי על ארן נאס ופרסומיו בשנים 1936–2005
 Jens Bjørneboe: איך ארן נאס ואני כבשנו את נאט"ו
 תמונות של מעצרו של נאס במרדלספוסן (בנורווגית)
 חוצה את האבנים: דיוקן של ארן נאס
 קריאת ההר (תמליל) - תמלול הסרט "קריאת ההר על ארן נאס ותנועת האקולוגיה העמוקה" (1997)
  - הסרט
 קריאת ההר (השלמה)
 אתר OpenAirPhilosophy


 הערות שוליים 

קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוסלו
קטגוריה:פילוסופים של המוסר
קטגוריה:חשיבה מקיימת
קטגוריה:מדענים נורווגים
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1912
קטגוריה:נורווגים שנפטרו ב-2009