שלמה כובש

הרב שלמה מַאטֵה כובש (נולד כמַאטֵה כובש; 18 במאי 1979) הוא הרב הראשי האורתודוקסי של הונגריה מטעם איגוד קהילות שומרי תורה בהונגריה (EMIH) וממייסדיה, יוזם הקרן לפעולה והגנה ומשמש כרבו הראשי של צבא הונגריה, שליח חב"ד וד"ר להיסטוריה.

הרב כובש נחשב לדמות היהודית המקורבת ביותר לנשיא הונגריה ויקטור אורבן, שכן הקהילה היהודית הניאולוגית המזוהה עם השמאל, לא רואה בעין יפה את נשיאותו של אורבן, ואף יצאה נגדו פעמים רבות. השניים נפגשים לעיתים תכופות. אורבן הציג בעבר את כובש לראש הממשלה בנימין נתניהו בעת ביקורו במדינה ואמר "הוא הרב שלי".

 ביוגרפיה 
כובש נולד בבודפשט למשפחה יהודית חילונית. מצד אמו היו מספר רבנים ידועים, כגון הרב שלמה זילברשטיין מבוֹניְהַאד (בהונגרית Bonyhád) והרב ישעיה זילברשטיין מוַאצ (בהונגרית Vác). סבתו של הרב כובש, רוֹזַה כובש (Köves Rózsa) הייתה עיתונאית מוערכת בכתב העת ההונגרי "מַגַ'אר נֵמזֵת" (Magyar Nemzet = "אומה הונגרית").

בילדותו לא קיבל חינוך יהודי. בגיל 11 הכיר את הרב ברוך אוֹבֵרלַנדֵר, שליח חב"ד להונגריה, ובהשפעתו החליט בגיל 13 לעזוב את ביתו לטובת לימודים בישיבה התיכונית Yeshiva High School שבפיטסבורג, פנסילבניה. לאחר לימודיו בפיטסבורג למד במספר ישיבות של חסידות חב"ד בישראל, צרפת וארצות הברית.

לאחר שובו להונגריה ב-2001, למד באוניברסיטת דברצן, שם סיים את הדוקטורט שלו בהיסטוריה. התזה שלו, Zsidó szakadás ("פילוג יהודי"), יצאה לאור כספר בשנת 2009. התזה עסקה בסכסוכי הרבנים של המבורג (1818–1821) ונַאגְ'מִיהַיְ  (עיר בהונגריה הגדולה, כיום בסלובקיה) (1865) וכיצד אלה השפיעו על יהודי הונגריה ואירופה.

הרב כובש החל גם ללמד לתקופה מסוימת באוניברסיטת Eötvös Loránd בבודפשט, בפקולטה למשפט עברי. הוא גם לימד תלמוד במכון הרבנים הנאולוגי.

ב-7 בינואר 2003, בהשתתפות נשיא הונגריה, פרנץ מאדל, הוסמך כובש לרב, ובכך הפך לרב האורתודוקסי הראשון שהוסמך בהונגריה מאז השואה. באירוע נכחו הרב מרדכי אליהו, הרב הראשי לישראל, הרב יצחק יהודא ירוסלבסקי והרב ברוך אוברלנדר  רב קהילת חב"ד בהונגריה.

 פעילות 
הרב כובש פועל רבות בתחומי חינוך יהודי בהונגריה. הקים את בית הספר היסודי הדו-לשוני העברי-הונגרי בית מנחם, בית הספר התיכון רמב"ם (Maimonidész), האוניברסיטה הפתוחה ללימודי יהדות ואת אשכנזיום, החוג למדעי היהדות באוניברסיטת מילטון פרידמן.

הרב כובש מעביר מדי יום את שיעור דף היומי בתלמוד הראשון בשפה ההונגרית, שאותו משדר בלייב באינטרנט.

תנועת איגוד קהילות שומרי תורה בהונגריה (EMIH) בהנהגת הרב כובש פועלת לשימור המורשת היהודית בהונגריה באמצעות פתיחה מחדש של בתי כנסת ואתרים יהודיים היסטוריים רבים ברחבי הונגריה. אלה כוללים את פתיחת בית הכנסת קרן אור ב-2005, בית הכנסת Budavár בגבעת הטירה בבודפשט בשנת 2018, שנבנה במאה ה-14 ולא היה בשימוש מאז פוגרום ב-1686, בית הכנסת ב-סנטנדרה (Szentendre) והמרכז היהודי ZSILIP הממוקם על גדת נהר הדנובה בבודפשט, לתוכו נורו אלפי יהודים בשנים 1944 ו-1945. בית הכנסת של אויבודה (Újbuda) נפתח מחדש רשמית בשנת 2021 לאחר שמונים שנה.

ב-2010, גם בית הכנסת של אובודה, בית כנסת עתיק בן כמאתיים שנה, פתח את שעריו באירוע מתוקשר לאחר שמאז השואה שימש כאולפן הטלוויזיה הלאומית של הונגריה.

ב-2 במאי 2012 מונה על ידי שר ההגנה ההונגרי, צַ'אבַא הֵנְדֵה, לרב הראשי של הכוחות המוזינים של הונגריה.

ב-2015 הושלם בית האירוח בשם "בית הרב" (RabbiHáz) בעיירה מַאד (Mád). העיירה היא נקודת ההתחלה של "דרך הרבנים פועלי הפלאות", אשר אורך כ-150 קילומטרים ועובר דרך 10 עיירות עשירות בהיסטוריה יהודית, באזור טוקאי-הֵג'אַלְיַה (Tokaj Hegyalja) בהונגריה. תנועת איגוד קהילות שומרי תורה בהונגריה (EMIH) בהנהגת הרב כובש הייתה פעילה מרכזית בהחייאת היהדות באזור זה, שבו הקהילות היהודיות נכחדו לאחר השואה.

בשנת 2014 עזר הרב כובש במציאת כ-103 ספרי תורה הונגריים אבודים ברוסיה; שככל הנראה נגנבו מיהודי הונגריה, שרובם גורשו לאושוויץ 70 שנה קודם לכן.

בשנת 2017, פרסמו הרב כובש והרב ברוך אוברלנדר שני ספרים הכוללים 19 חלקים מהתלמוד בתרגום להונגרית, התרגום המקיף הראשון אי פעם לשפה זו. בתקופה זו פתחה איגוד קהילות שומרי תורה בהונגריה (EMIH) בהנהגת הרב כובש גם את מפעל האווזים והעוף הכשר הראשון בהונגריה, ומהגדולים באירופה. המפעל ממוקם בעיירה צֵ'נגֵלֵה (Csengele) ומספקת כבד אווז כשר לשוק בישראל ולמדינות ברחבי העולם.

איגוד קהילות שומרי תורה בהונגריה (EMIH) פעילה במיזמי צדקה וחסד באמצעות רשת בתי האבות Olajág ותנועת הצדקה "צדק" (Cedek), המספקת 1,500 ארוחות חמות מדי יום לנזקקים.

 דעות ומחלוקות 
הרב כובש טוען לעדיפות זהות יהודית חיובית המבוססת על מורשת יהודית דתית על פני מה שהוא מכנה "זהות השואה".

כשממשלת אורבן חשפה אנדרטה לזכר קורבנות מלחמת העולם השנייה בכיכר החירות בבודפשט, חלק מיהודי הונגריה זעמו וקראו להחרים את אירועי הזיכרון המתוכננים של ממשלת הונגריה לשואה עקב מה שהם ראו כהלבנה וטיוח של תפקידה של הונגריה בהרג וגירוש יהודים בשואה. אולם הרב כובש לא תמך בחרם; במקום זאת, הוא התייחס לאנדרטה כ"סימן לזהות לאומית מבולבלת ולנרטיב לאומי מבולבל", לא כמשהו שהוא ישירות אנטישמי.

EMIH והרב כובש לקחו חלק פעיל במלחמה באנטישמיות בחברה ההונגרית, כולל בפוליטיקה, כגון העימות התקשורתי עם מפלגת הימין הקיצוני Jobbik, שבו סירב לקבל הרב כובש את מכתב הברכה לרגל חג החנוכה של מנהיג המפלגה, וונה גאבור, והתייחס אליו כ-"מכתב ציני ובלתי יאמן, אשר מגיעה ממנהיג מפלגה שעדיין לא שינתה את דעותיה האנטישמיות, ואף אמרה בעבר "אם נעלה לשלטון, נסיים את העבודה שקודמינו הפסיקו" כרמז עבה ליריית עשרות אלפי יהודים למוות על גדות נהר הדנובה".

הרב כובש יזם את הקמת את הקרן לפעולה והגנה (Tett és Védelem Alapítvány או TEV) כדי להילחם באנטישמיות בצורה מתקדמת, המבוססת על רפורמות משפטיות, חקיקה בפועל והעלאת מודעות. המרכז עוקב ומתעד את אנטישמיות הן בהונגריה והן ברחבי אירופה באמצעות דוחות חודשיים, ואף מפעילה קו חם טלפוני לדיווח על מקרי אנטישמיות. הארגון אף מארח כנסים לדיון ב"עתיד היהודים באירופה".

אחת הפעולות בעלות הפרופיל גבוהה של TEV היה המאמץ לחסום את אתר האינטרנט של הימין הקיצוני kuruc.info. אותו כינה ראש הממשלה ויקטור אורבן "המרכז של האנטישמיות בהונגריה". האתר, לעומת זאת, לא השתמש בשרת הונגרי אלא בשרת אמריקאי והוקם על ידי אזרח הונגרי ופעיל נאו-נאצי לכאורה המתגורר שם, Bála Varga (בַאלה וַרְגַה). TEV הגישה תביעות משפטיות נגד וארגה, אשר הטריד ואיים עליה עקב מאמצי הארגון להשבית את אתרו, ואף נפתחה חקירה של ה-FBI, אשר ביקשה להבין מי בהונגריה תומך במאמץ. בסופו של דבר הוצא צו מעצר נגדו, אך וארגה כבר נמלט לקנדה. בשותפות עם הליגה נגד השמצה, TEV אכן הצליחה להסיר את עמוד הפייסבוק של Kuruc. לאחר מכן וארגה פתח עמוד פייסבוק נוסף אך נוספו לה רק חלק קטן מהעוקבים המקוריים שלה.

יש הסבורים כי ארגון TEV אינו ביקורתי מספיק לגבי מספר נושאים רגישים מבחינה פוליטית. לדוגמה, במהלך הקמפיין נגד ג'ורג' סורוס אשר פרסמה בשנת 2017 ממשלת הונגריה המנוהלת על ידי פידס, בשל תמיכת המיליארדר בקליטת הפליטים מסוריה, קרא הרב כובש ליהודי הונגריה לא להתערב במחלוקת סביב סורוס. בעוד מאַזִ'יהִיס (Mazsihisz) סברה שהכרזות שעליהן נכתב "אל תתנו לסורוס לצחוק אחרון" הם אנטישמיות בוטה. לעומת זאת EMIH סברה שאין לערבב בין פעילותו הפוליטית של סורוס עם זהותו היהודית. משרד החוץ הישראלי עצמו פרסם הודעה שבה הודה כי "ממשלת ישראל לעיתים קרובות מסוכסכת עם סורוס" אשר "ללא הרף מנסה לערער את הממשלות שנבחרו באופן דמוקרטי בישראל".

ובכל זאת, הרב כובש מתח ביקורת חריפה כנגד ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן על כך שקבע בקיץ 2018 שמיקלוש הורטי, שליט הונגריה בזמן השואה, היה לדבריו "פטריוט". עם זאת, הוא נתקל במחלוקת נוספת בנוגע לנושא זה כאשר אמר כי חבר הפרלמנט של סיעת KDNP, אישטבן הוליק, סייע בחידוש החיים היהודיים בהונגריה. ההערה גררה תגובת נגד שכן הוליק דיבר בחום על הורטי וכובש אפילו הופיע בעלון קמפיין הבחירות של הוליק. כובש הגיב באומרו כי הוא מחפש לעבוד עם כל מי שפתוח לקהילה יהודית חזקה יותר בהונגריה וכי הוא "שומר על יחסים טובים גם עם חברי פרלמנט רבים מהאופוזיציה". הוא גם העיר כי הוא "מתחרט" אם הוליק אכן כינה את הורטי פטריוט וחזר על גינוייו הקודמים למילותיו הדומות של אורבן באותו קיץ: "בשום אופן אני לא רואה שזה מקובל שהורטי יוצג כמודל לחיקוי".

מבחינה היסטורית, יהודים נהגו להזדהות עם השמאל הפוליטי בהונגריה, דרך אשר הקהילה היהודית הליברלית הניאולוגית (הרפורמית) מאַזִ'יהִיס (Mazsihisz) המשיכה לדבוק בה. הרב כובש לעומת זאת, טען שהקהילה היהודית צריכה להיות עצמאית יותר מבחינה פוליטית. כאשר הופיע העלון של הוליק, כובש טען תחילה שזו הייתה טעות, אבל לאחר מכן חזר בו ואמר לדבריו: "בעצם טוב שפוליטיקאי ימני נוצרי מנהל קמפיין עם תמונה של רב אורתודוקסי; בהתחשב בהיסטוריה של אנשי הימין בהיותם אנטישמיים, זו הייתה הזדמנות מושלמת להילחם נגד מגמה זו".

קהילת מאז'יהיס מתחה ביקורת נוספת על EMIH על הפגנת נוכחותה היהודית הנראית לעין בהונגריה, וטענה כי הדלקת החנוכייה הפומבית של הקהילה ברחבת ניוגטי "Nyugati Tér", ותוכנית ההחלקה על הקרח בשילוב הדלקת חנוכייה הפתוחה בחינם לציבור הרחב, וכן הקמת אוהל בפסטיבל המוזיקה הבינלאומי, 'פסטיבל סיגט' (Sziget Fesztivál) יתדלקו את האנטישמיות בהונגריה. הרב כובש לעומת זאת טען, ש"למרבה הצער, דעה זו נובעת מבורות וכי פעילויות אלו עוזרות לטפח את ההבנה של היהדות עבור יהודים ולא-יהודים כאחד, ולפנות לאותם יהודים שאולי מבקשים לגלות וללמוד יותר על המורשת שלהם".

היהדות האורתודוקסית ויחסה למודרנה היא זירה בולטת נוספת עבור הרב כובש, בה הוא טוען שיש להשתמש בכל הכלים של המודרניות, בין אם זה הופעת רוק או פסטיבל יהודי מסורתי, כדי לעזור לקהילה הסובבת להבין טוב יותר מה מייצגת היהדות. הרב כובש טוען שיש להשתמש בכל הדרכים הקיימות כדי להפיץ את המסורת והערכים היהודיים ולקדם השקפה חיובית יותר על יהודים. גישה זו מבוססת על הפילוסופיה החב"דית בה הוא נוקט, המדגישה את שמחת החיים ואת הסיבות העומדות מאחורי החגיגה הדתית.

הרב כובש עלה לכותרות כאשר פוליטיקאי מהימין הקיצוני וסגן נשיא מפלגת יוביק לשעבר, צ'ונאד סגדי, ביקש פגישה עם הרב כדי לדון בגילוי שורשיו היהודיים. סגדי אמר שהוא התנצל בפני סבתו היהודייה - ניצולת שואה - על היותו אחד הכוחות מאחורי מפלגת יוביק האנטישמית ביותר ואחד הקולות החזקים והבולטים ביותר של מסעות השנאה הרבים שלה, אך "הרגיש שזה לא מספיק". באשר להחלטתו של הרב כובש לפגוש את סגדי, הרב אמר ש"לא באמת הייתה לו ברירה" ולקח על עצמו את המשימה להדריך את סגדי ב"חשבון נפש רציני" כדבריו, מה שהוביל את הפוליטיקאי לשעבר של יוביק להפוך, כדברי ה"טיימס אוף ישראל", "מנודה במפלגתו". המפלגה הכריחה את מנהיגה לשעבר לפרוש, בטענה שזה לא בגלל זהותו היהודית אלא מפני שהציע שוחד כדי לשמור על זהותו היהודית בסוד.

קהילת מַזִ'יהִיס הנאולוגית (רפורמית) מתחה ביקורת חריפה על הרב כובש, גם בגלל קבלת צ'ונאג סגדי וגם לאחר מכן בגלל חשדנותו באשר ל"מעבר" של מפלגת יוביק להיות "מפלגת מרכז" (לאחר שסגדי עזב את המפלגה).

הרב כובש טוען כי עברה של מפלגת יוביק הפך אותה לסמל של גזענות ואנטישמיות ושהיא תצטרך לעשות הרבה יותר מאשר פשוט לומר שהיא השתנתה. הייתה מחלוקת נוספת כאשר כובש דחה למעשה את ברכת החנוכה של מנהיג המפלגה, גאבור וונה בשנת 2016. באומרו "זהו מכתב ציני ובלתי יאמן, אשר מגיע ממנהיג מפלגה שעדיין לא שינתה את דעותיה האנטישמיות, ואף אמרה בעבר "אם נעלה לשלטון, נסיים את העבודה שקודמינו הפסיקו" כרמז עבה ליריית עשרות אלפי יהודים למוות על גדות נהר הדנובה. מר וונה כנראה נאיבי או אולי אף אופטימית מדי, אם הוא חושב שברכת חנוכה אחת תמחק איכשהו שנים של אנטישמיות."

 בית הגורלות 
פרויקט מוזיאון "בית הגורלות" שיזמה במקור ממשלת הונגריה ב-2013 נועדה ליצור חוויה בלתי נשכחת ומעוררת מחשבה, אשר מעבירה ערך מוסף, באמצעות אמצעים טכנולוגיים מתקדמים, עבור אנשים המעוניינים ללמוד עוד על השואה.

אף על פי שבניית בניין המוזיאון (כ-9,200 מטר רבוע) הושלם כבר ב-2015, הפרויקט נעצר בגלל מחלוקת סביב האוצרת המובילה של הפרויקט, מאריה שמידט, שלדברי קהילת מַאז'יהיס הייתה מעורבת מדי פוליטית ואולי אף התכוונה לטייח את תפקידה של הונגריה בשואה ובגירוש יהודי הונגריה.

לאחר שנים רבות של עיכוב, קיבל לידיו הרב כובש את הפרויקט על פי בקשת ממשלת הונגריה. ובכל זאת, היו שטענו שהוא רק מחפה על שמידט ועל הכוונות הפוליטיות הנסתרות והזדוניות של הממשלה.

הרב כובש מצדו הדף את הטענות הללו, וקבע כי אלו המסעירים את הרוחות "מבקרים תוכן שכלל לא קיים עדיין", וביקש מהמבקרים, במיוחד מנשיא קהילת מַאז'יהיס הנאולוגית, אנדראש הייזלר, "לשים בצד את האג'נדות הפוליטיות, את הפוליטיקה הקהילתית ואת האינטרסים האישיים שלו".

ה"דיילי ביסט" הרחיק לכת וכינה את שמידט "מנהיגת התנועה לשכתוב את השואה" ואת המוזיאון עצמו "מוזיאון שואה רוויזיוניסטי". פרשנות נוספת של היסטוריון מיד ושם ב"טיימס אוף ישראל" כינתה את מה שנראה כניסיונות לגרום להונגרים להיראות "חסרי אשמה" כ"זיוף חמור של ההיסטוריה".

לאור המחלוקת המתמשכת והסחת הדעת מהעבודה החשובה שעל כף המאזניים, סילק הרב כובש את שמידט מעבודה על הפרויקט, ומינה את יצחק מאיס, היסטוריון שואה ידוע ומומחה מוזיאונים מוערך, שעמד בראש מוזיאון יד ושם בין 1983 ל-1995. ושכר גם את Gallagher & Associates מוושינגטון עבור עיצוב ויצירת חלקו הפרקטי של הפרויקט;

כחלק מהפרויקט התייעצו עם מוזיאולוגים רבים המובילים בתחום השואה, ורואיינו כמעט 150 ניצולים ומצילים.

"אני רוצה שהמבקרים במוזיאון יכירו יהודים לא רק כקורבנות אומללים, אלא גם כשורדים של אלפי שנות ערכים, כדמויות בולטות במודרניזציה של אירופה והונגריה". לדבריו "התערוכה נבנית סביב חמישה עקרונות: הֵקשר היסטורי, מעורבות רגשית של הצופה, הזמנה להתחבר אישית לנושא, נקודת המבט היהודית, והצגת התוכן שפה מודרנית."

 תפקידים 
מאז 2004: מנהיג איגוד קהילות שומרי תורה בהונגריה (EMIH)

מאז 2010: רב בית הכנסת העתיק באובודה

מאז 2012: הרב הראשי של הכוחות המזוינים של הונגריה

מאז 2018: מנהיג פרויקט מוזיאון "בית הגורלות"

 פרסים 
 מסדר ההצטיינות ההונגרי

 ספריו 
 ברוך אוברלנדר – שלמה כובש: Zsidó jog és etika (משפט ואתיקה יהודית). מחקרים בנושאים חברתיים מודרניים; 2009
 Zsidó szakadás – Hamburgtól Nagymihályig (פילוג יהודי - מהמבורג ועד נָגְ'מִיהַאיְ). התפתחויות היסטוריות יהודיות באירופה ובהונגריה לאור סכסוכי הרבנים של המבורג (1818-1821) ונַאגְ'מִיהַיְ ; 2009
 Talmud. פרקים נבחרים, 1-2; אוברלנדר ברוך ושלמה כובש, בודפשט, 2017

 חיים אישיים 
הרב כובש נשוי לדבורה לאה אוירכמן, הם גרים בבודפשט מאז 2002 ויש להם חמישה ילדים.
קישורים חיצוניים

 מילה של חסיד באתר שטורעם

 הערות שוליים 

קטגוריה:רבנים צבאיים
קטגוריה:בודפשט: רבנים
קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:שלוחי חב"ד
קטגוריה:היסטוריונים יהודים הונגרים
קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1979