בורא עד אנה

בורא עד אנה או אבי אבי אביכך הוא מכונה לעיתים, בעקבות הפזמון. היא קינה שנכתבה כנראה בעקבות גירוש ספרד ומקוננת על מאורעות הגירוש. מחבר היצירה עלום, ומשערים את שמו הפרטי, בנימין, מהאקרוסטיכון המופיע בראשי הבתים.

בעבר, נהגו לומר קינה זו בנוסח הספרדים בשבת איכה כרשות ל'אתה הראת', לפני פתיחת הארון. כיום, הקינה נאמרת בין הקינות לתשעה באב בליל תשעה באב. בנוסף, יש שנהגו להוסיף אותה בין הקינות בתיקון חצות.

 תוכן ומבנה 
הקינה ייחודית בכך שאינה מבכה, כמו רוב הקינות, את אירועי העבר, אלא מצביעה על מצבו העגום של עם ישראל, הנמשל במקראכמו "יונתי" בשיר השירים ובמדרשיםלמשל בשמות רבה, כ', ו' ליונה. בפיוט, היונה ניצבת בדד בלי אב ובן אל מול הצרות הרבות הפוקדות אותה. הקינה מספרת בגוף שלישי על מצבה האנוש של היונה ומבקשת, מנקודת מבט חיצונית, ישועה מהקב"ה. הפיוט תורגם לספניוליתסדר ארבע תענית כמנהג ספרדים, ווין תרל"ח.. בפיוט הרמזים רבים מפסוקי המקרא.

הפזמון של הפיוט, החוזר בסיום כל בית, הוא "אָבִי אָבִי אָבִי/יוֹשֶׁבֶת גַּלְמוּדָה צוֹעֶקֶת אָבִי/צוֹעֶקֶת אָבִי".

ייתכן שהבית החמישי בנוסחו הנדפס הוא נוסח מצונזר, כי בכמה כתבי יד הוא מופיע בנוסח אחר, המתייחס בפירוש לנצרות ולאמונת השילוש:

ממוזער|בורא עד אנה עם תרגום לספניולית, ווין תרל"ח

 השפעה 
בהשפעת הפיוט, חיברה מיכל הלד שיר (בעברית ובלאדינו) בעקבות ביקורה במחנות ההשמדה בפולין.מרחפת על פני המים, ירושלים : רשימו, 2009, עמ' לו
כמו כן, על משקל וחריזת הקינה, חיבר יחייא אדהאן פיוט קינה (המתחיל במילים ״אָן דודו ברח״) בעקבות הריגת דוד אבוחציראיחייא אדהאן, ספר אני לדודי ירושלים, אייר תשע״ב עמ׳ קכה-קכו 

 לקריאה נוספת 
 אברהם עדס, דרך אר"ץ - או"ח, עמ' צה
 אליהו ביטון, נחלת אבות - מנהגי יהדות לוב, עמ' קד
 שמעון ברנשטיין, על נהרות ספרד, מחברות לספרות, תל אביב תשט"ז, סימן צד

 קישורים חיצוניים 







 הערות שוליים 

קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:קינות לתשעה באב