פרויקט גבעות האבן

פרויקט גבעות האבן (בטורקית: Taş Tepeler Projesi) הוא פרויקט של חפירות ארכאולוגיות ב-12 אתרים מהתקופה הנאוליתית, המרוכזים ב בדרום מרכז טורקיה. מטרת הפרויקט היא לחשוף את האזור שבו התרחשה המהפכה הנאוליתית וחל השינוי מאורח חיים של ציידים-לקטים לחיי חקלאים. במסגרת הפרויקט נערך מחקר רחב היקף המבקש להבין את התהליכים החברתיים, התרבותיים והכלכליים שהתרחשו באזור שהיה גבול בין תרבויות קדומות. הפרויקט מדגיש שימוש בגישה רב-תחומית ובטכנולוגיות מחקר מתקדמות, ומתמקד בשאלות של מגע בין עמים, היווצרות זהות תרבותית והתארגנות חברתית מוקדמת. סבורים שחפירות אלה יחשפו את הדוגמאות הראשונות ליישובי קבע ולקהילות חברתיות בעולם, שיעידו על המציאות שהייתה לפני 12 אלף שנה, יעלו תובנות חדשות על יישובים אנושיים פרהיסטוריים, ויענו על שאלות רבות על האופן שבו בני אדם חיו ועבדו יחד, לרבות הטקסים שלהם, לפני תחילת ההיסטוריה האנושית הכתובה.

 של טורקיה והסוכנות לקידום ופיתוח תיירות של טורקיה (TGA) קידמו את הפרויקט ובספטמבר 2021 נחתם הסכם לשיתוף פעולה בינלאומי בין 33 מוסדות אקדמיים, ביניהם 19 שותפים בינלאומיים, לפיו יתקיימו חפירות ארכאולוגיות באתרים אלה בשנים 2021 עד 2024. זהו הפרויקט הארכאולוגי הגדול והמקיף ביותר שנערך בטורקיה, המנוהל על ידי הארכאולוג פרופ' נג'מי קארול, ראש המחלקה לפרהיסטוריה באוניברסיטת איסטנבול.

גבעות האבן הוא השם שניתן לגבקליטפה, האתר הראשון שנחקר (החל מ-1995) ומתואר כ'נקודת האפס של ההיסטוריה', וכן ל-11 אתרים ארכאולוגיים סביבו. 12 האתרים המדוברים הוקמו על גבעות גבוהות על פני רמה המקיפה את מישור חרן, המשתרעת על פני 200 קילומטרים ממרגלות הרי הטאורוס המזרחיים, וביניהם: גבקליטפה, קרהנטפה,  (Harbetsuvan Tepesi),  (Gürcütepe), קורט טפסי (Kurt Tepesi),  (Taşlıtepe),  (Sefertepe), איאנלר (Ayanlar), יוגונבורץ' (Yogunburç),  (Sayburç), צ'קמקטפה (טו') (Çakmaktepe) וינימהלה (Yenimahalle). הפרויקט התרחב בהדרגה ועד שנת 2021 הוא כלל 125 אתרים.

בניגוד לאתרים נאוליתיים אחרים בדרום-מערב אסיה, יישובי גבעות האבן בולטים בזכות הארכיטקטורה המונומנטלית וההישגים האמנותיים שלהם. ממצאי החפירות באתרי גבעות האבן מצביעים על מאפיינים דומים (כמו עמודים בצורת "T") והם שימשו בית לקהילות המיושבות העתיקות ביותר של אנטוליה ומסופוטמיה עילית. הממצאים שנחשפו הם הדוגמה המתועדת הראשונה לציוויליזציה; חברה מרובדת בעלת יכולת לבצע מסחר בסיסי למרחקים ארוכים, חברה שעשתה ניסויים בביות בעלי חיים, בחקלאות, ובעבודות קדרות, הקימה את הכפרים הראשונים ובנתה מבנים מונומנטליים. המבנים המונומנטליים שנמצאו נחשבים למרחבים קהילתיים שבהם אנשים התכנסו לפעילויות רוחניות, ככל הנראה, לצורכי פולחן ומכונים מקדשים בפי החוקרים. הם גם מהווים את העדויות הראשונות לארגון חברתי שכלל חלוקת עבודה והתמחות מקצועית לצורך הקמתם. מקומות יישוב אלו נמצאו גם כאזורים אידיאליים לציד.

בנוסף למטרותיו הארכאולוגיות, פרויקט גבעות האבן שם דגש על הגנה, שימור והנגשת האתרים לציבור הרחב. הוא גם שואף לתעד ולשמור על הארכיטקטורה המסורתית והמורשת התרבותית של אזור שנלאורפה. לכן, במסגרת הפרויקט תוכננו גם פרויקטים נלווים בתחום התחבורה, התשתיות והפיתוח הנופי באתרים ובסביבתם. ממצאים רבים שנחשפו במהלך החפירות באתרים השונים מוצגים ב.

 בקורת והקשרים פוליטיים 
הפרויקט הארכאולוגי של גבעות האבן מעורר עניין מדעי רב אך גם ביקורת הנוגעת להיבטים פוליטיים ותיירותיים. יש הטוענים שהפרויקט משמש ככלי לקידום תיירות ופוליטיקה, במיוחד על רקע המשבר הכלכלי והשלכות מגפת הקורונה. הביקורת מתמקדת בכך שהחפירות המואצות עשויות להעדיף רווחים תיירותיים על פני מחקר מעמיק, ושמדיניות ההשתלטות על החפירות על ידי מוסדות טורקיים, תוך דחיקת משלחות זרות, מעוררת שאלות אתיות ומקצועיות. בנוסף, השימוש בדימויים כמו 'נקודה האפס בהיסטוריה' נתפס כניסיון ליצור נרטיב לאומי מחודש סביב הזהות הטורקית הקדומה.

 הערות שוליים 

קטגוריה:טורקיה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:אתרים ארכאולוגים נאוליתים