רכבת על גלגלים

"רכבת על גלגלים" או אוטובוס דמוי רכבת הוא אוטובוס דו-מפרקי באורך 30 מטרים היכול להכיל עד 235 נוסעים, מתוצרת התאגיד CRRC הסיני. האוטובוס משווק תחת השם Autonomous Rail Rapid Transit או ART כמתחרה לרכבת קלה (LRT) או למערכת אוטובוסים מהירה (BRT). על אף שהמערכת נקראת "אוטונומית" באנגלית, הרכב מופעל על ידי נהג. בנוסף, על פי בדיקות בישראל המערכת אינה מתאימה לנסיעות בכבישים בעלי עליות, מורדות ותמרונים חדים. הכלי הוא בעל יכולת תמרון מוגבלת לעומת אוטובוס ומצריך תשתיות ייעודיות מבחינת רוחב ורדיוס פניה.

 תיאור 
ממוזער|כלי ART בנסיעת מבחן|250x250 פיקסלים
ממוזער|333x333 פיקסלים|פנים ה-ART הפועל בעיר  ייבין  שבסין
המערכת הוצגה לראשונה ב-2 ביוני 2017. המוצר תואר כהכלאה בין אוטובוס וחשמלית. אורכו של אוטובוס ART הוא כ-30 מטרים ועלותו היא כ-2.2 מיליון דולר ליחידה. הכלי יכול לנסוע במהירות של עד 70 קמ"ש ויכול לשאת בין 250 ל-500 נוסעים. ל-ART עיצוב בעל רצפה נמוכה, המאפשר זמן עלייה וירידה קצר, ועמו המתנה קצרה בכל תחנה. בנוסף, בכל ART קיימים שני תאי נהג, אחד בכל צד, המאפשרים נסיעה לשני הכיוונים.

בשנת 2018 נחנך מסלול ART ראשון במרכז העיר זוזו שבסין ואורכו 6.5 ק"מ.

ה-ART מצויד בחיישנים המאפשרים מעקב אחר סימונים בכביש. ההגה שבתא הנהג מאפשר נהיגה אקטיבית ועקיפה בעת הצורך. ב-ART קיימות גם מערכות למניעת סטייה מנתיב, מערכת התראה בטרם התנגשות ואמצעים אחרים. עוד קיימת גם תוכנת ניווט המתריעה מפני עומסים ומתכננת מסלולים המאפשרים את עקיפתם.

ה-ART מופעל באמצעות סוללות ליתיום-טיטאנט המספקות טווח נסיעה של 40 ק"מ. ניתן להטעין את הכלים באמצעות כבלים הממוקמים בתחנות קצה או בתחנות לאורך הדרך, דבר שיכול לאפשר במסלול מרובה תחנות טווח נסיעה בלתי מוגבל. בתוך 30 שניות של טעינה מתקבלים 3–5 ק"מ של נסיעה, ו-25 ק"מ בתוך 10 דקות טעינה.

השוואה למערכות הסעות המונים אחרות
בניגוד לשמה באנגלית, המערכת אינה אוטונומית ומצריכה נהג. המערכת אינה רכבת מלאה, ולכן היא דומה באיכות הנסיעה לאוטובוס רגיל. בבדיקות בישראל הנוסעים דיווחו על צפיפות גבוהה ותחושת אי-יציבות. הספקית טוענת כי בניגוד לרכבת קלה, האוטובוס דמוי רכבת לא מצריך הקמה ותפעול של תשתית ייעודית, אולם בלי תשתית למשקלים כבדים נוצר בלאי מוגבר בכביש שמעלה את עלויות התחזוקה מעל אלה של רכבת קלה. בניגוד לרכבת קלה שמסלולה קבוע על גבי מסילה, לאוטובוס דמוי רכבת גמישות במסלולי הנסיעה ועקיפה של חסימות במסלול.

בדומה למערכות הסעת המונים אחרות כמו רכבת קלה, המערכת מקיימת ממשק עם רמזורים ומקבלת בהם עדיפות, ובכך מקוצר זמן הנסיעה. השימוש בסוללות מאפשר ויתור על כבלי חשמל שיטעינו את הרכבת לאורך הדרך. ה-ART זקוק לנתיב רחב יותר מהנהוג ברוחב נתיב עירוני (3.75 מ' מינמלי במקום 3-3.25 מ') לטובת שמירה על מרחקי בטיחות בזמן הנסיעה.

המערכת מוקמת ומתופעלת על ידי ספק יחיד, ולכן מכרזים לרכישתה אינם תחרותיים.

 שימוש 
ממוזער|250x250 פיקסלים|קו T1 בעיר ייבין  שבסצ'ואן, סין, המופעל על ידי רכבת על גלגלים
ממוזער|250x250 פיקסלים|קו ART במלזיה
ממוזער|250x250 פיקסלים|רציפים בתחנת רכבת על גלגלים בייבין, 2019
ממשלת ניו סאות' ויילס שקלה את המערכת כחלופה לרכבת קלה שתחבר בין הפארק האולימפי של סידני ופרמאטה. עם זאת, הועלו חששות בשל העובדה שקיים יצרן אחד בלבד בשוק וגם בגלל שהפיתוח של "אוטובוסים מפרקיים ארוכים" היה "בשלב מוקדם מדי" מכדי שיעמוד ביעדי הפרויקט. לפיכך, הוחלט לסלול קו רכבת קלה שיתחבר לקו רכבת קלה אחר שכבר בסלילה.

קבוצת הרכבת הקלה של אוקלנד, במחקרה על חשמליות ללא פסים, מצאה של-ART קיבולת נמוכה יותר מאשר נטען. המפרט הרשמי של ה-ART מניח צפיפות של 8 אנשים למ"ר, בעוד שבמערכות תחבורה מערביות רבות הצפיפות היא של 4 נוסעים למ"ר.

 בישראל 
בעבר תוכנן בישראל הקו החום של מערכת "דנקל" כקו רכבת קלה שיחבר בין הערים: לוד, רמלה, באר יעקב וראשון לציון, אולם בשנת 2019 הוחלט להעביר את הפרויקט מנת"ע לחברת נתיבי איילון ולתכנן מחדש את הקו. במסגרת התכנון מחדש, הוחלט לעשות שימוש במערכת ART, עקב שיקולי עלות ובטיחות. בדצמבר 2021 זכה התאגיד CRRC במכרז לאספקת מספר קרונות לניסויים בישראל. בשל דרישת התאמות תכנוניות לקו (לדוגמה, ה-ART דורשת נתיב רחב יותר ב-25 ס"מ) וכן תקינה ישראלית שלא קיימת כיום למערכת ה-ART, עלול הפרויקט להתעכב בשנתיים לעומת הקמת קו BRT. מערכת ART מיועדת לשמש גם את הקו הכחול בגוש דן.

באוקטובר 2021, במסגרת ניסויים שנערכו על הכלי במרכז הניסויים הלאומי לתחבורה חכמה של נתיבי איילון באשדוד, הודיע ראש העירייה יחיאל לסרי כי רכבת מסוג זה תצטרף למערך ההיסעים של אלקטרה-אפיקים בקווי Reway (או Ashdod Metro Bus), ותפעל לצד האוטובוסים החשמליים. לבסוף זה לא התממש עם חנוכת המיזם בתחילת 2022.

בכתבה על קידום הכלי בידי משרד התחבורה ביולי 2024, נציגה של עמותת "15 דקות" לקידום תחבורה ציבורית בישראל טענה שהתכנון של האוטובוס דמוי רכבת לא יעיל כי רוב המסלול, כ-70%, עובר על נתיבים רגילים ולא נתיבים לתחבורה ציבורית בלבד, אשר יגרמו לכלים להיתקע בעומסי תנועה ביחד עם רכבים פרטיים. כדי שהכלי יוכל לתפקד כמו רכבת קלה, 90% לפחות מהמסלול שלו צריך להיות מורכב מנתיב תחבורה ציבורית (נת"צ). נציגת העמותה גרסה שהקצאת תקציב ל"גימיקים", מערכות שנותנות תחושה מיוחדת, מסיטות תקציבים מפתרונות שגרתיים אבל יעילים כמו רכבת תחתית או נת"צים.

 ראו גם 
 מערכת אוטובוסים מהירה
 חשמלית
 רכבת קלה

 קישורים חיצוניים 









 הערות שוליים 

קטגוריה:תחבורה בת קיימא
קטגוריה:תחבורה ציבורית
קטגוריה:כלי רכב