פרשת מותו של עלי חסן חרב

פרשת מותו של עלי חסן חרב היא אירוע דקירה שהתרחש ב-21 ביוני 2022 בקרבת אריאל לא הרחק מכפר איסכאכא. קבוצת מתנחלים שרובם בני נוער, סיירה במקום כהכנה להקמת מאחז חדש. פלסטינים תושבי הכפר התעמתו איתם, ובמהלך העימותים נדקר למוות עלי חסן חַרְבְּ (בערבית: علي حسن حرب), פלסטיני בן 27 מהכפר איסכאכא. לאחר האירוע הגיע הדוקר למשטרה כדי להגיש תלונה, אך נעצר בחשד שהיה מעורב בדקירה והועבר לחקירת שב"כ. הוא הודה שדקר את עלי חסן חרב וטען שעשה זאת מטעמי הגנה עצמית. הוא נחשד תחילה ברצח ובשיבוש הליכי משפט. צו איסור פרסום הוטל על פרטי החקירה. לאחר כמה ימים נעצרו לחקירה גם שלושה מקרובי משפחתו של ההרוג שנקראו לתת עדות, המשטרה לא מסרה מה סיבת מעצרם. בתום חקירה הודיעה פרקליטות המדינה על כוונתה לסגור את התיק נגד החשוד בהמתה כיון שלא ניתן לשלול את גרסתו כי פעל מתוך הגנה עצמית.

בעקבות סגירת תיק הדקירה, ערערה משפחת הנרצח על ההחלטה בטענה כי התעלמה מראיות רבות והפגמים בחקירה. הפרקליטות דחתה את הערר, תוך שהיא נסמכת על טענת ההגנה העצמית של הדוקר.

באוגוסט 2024, הוגשה עתירה לבית המשפט הגבוה לצדק בדרישה להעמיד לדין את הדוקר בגין רצח ושיבוש הליכי משפט.

השתלשלות האירועים
ארגון חוננו המייצג את החשודים המעורבים באירוע טען שקבוצת הישראלים רק ערכה טיול בחלקת עצי הזית הגובלת באריאל, אך לפי עיתון הארץ ולפי עדויות של אנשים שהיו במקום המתנחלים הגיעו לשם הקמת מאחז, והנערים אף התחילו לסקל את השטח. על פי הפלסטינים מדובר בחלקת עצי זית השייכת למשפחת חרב והיא נוהגת למסוק את הזיתים בה. קרובי משפחתו של חרב סיפרו שרועה צאן הזעיק אותם לחלקת האדמה. כמה עשרות בני משפחה הגיעו לשטח האדמה, והמתנחלים עזבו את המקום לאחר כרבע שעה חזרה למקום קבוצת מתנחלים שכללה כ-18 בני נוער וכמה מבוגרים, מלווים בחיילים, בשוטרים ובאנשי הביטחון של אריאל. לדברי קבוצת המתנחלים, כ-40 פלסטינים יידו עליהם אבנים והתקרבו אליהם תוך שהם מצוידים באלות וגרזנים. לפי תחקיר הקול היהודי התוקפים היו פעילי חמאס שהורשעו בהסתה.

במהלך התקרית שבה הערבים דחקו את הקבוצה לעומק השטח, איש ביטחון אזרחי ירה באוויר ואנשי הקבוצה התקשרו לכוחות הביטחון ואמרו שהם נמצאים בסכנת חיים. למקום הגיעו כוחות צה"ל, שוטרים ואנשי ביטחון מאריאל. במהלך העימותים דקר מתנחל את עלי חסן חרב בליבו. הוא פונה לבית חולים בסלפית, ושם נקבע מותו. על פי עד ראייה יהודי ארבעה ערבים רדפו אחרי היהודי עד סמוך לגדר אריאל. על פי מספר עדי ראייה פלסטינים, השוטרים והחיילים שנכחו במקום לא מנעו את התקיפה ולא עצרו את הדוקר.

המחלקה לפשיעה לאומנית של ימ"ר ש"י קיבלה צו איסור פרסום על פרטי החקירה. על פי דובר צה"ל, חיילי צה"ל לא היו במקום ברגע הדקירה אלא הגיעו מאוחר יותר ומצאו את חרב פצוע. הם הציעו עזרה בפינוי רפואי אך הפלסטינים סירבו לקבלה.

 הלוויית הנדקר 
לאחר מותו של עלי חסן חרב טען ארגון חמאס כי ההרוג השתייך אליו, ושהוא נהרג בידי מתנחלים כאשר עיבד את אדמתו. לעומתם טענו אנשי החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין כי הוא השתייך אליהם. אף על פי שעלי חסן היה אזרח, נערכה לו הלוויה צבאית, ועל קברו הונחו זרים בשם אבו מאזן ובשם מפקד כוחות הביטחון הלאומי.

חקירת התקרית
אברהם שמש, תושב השומרון בן 44, שהגיע לתחנת משטרה למחרת התקרית, על מנת להגיש עדות או תלונה על תקיפת הקבוצה היהודית, נעצר בחשד למעורבות בדקירה של חרב. הוא הועבר לידי השב"כ ונאסר עליו לפגוש עורך דין. הוא הודה שדקר את חרב וטען שעשה זו להגנה עצמית. ארגון חוננו המייצג את החשוד טען שהחשוד עבר עינויים: נמנעה ממנו שינה, הוא נחקר במשך שעות רבות והושפל כך שנגרר עירום כ-200 מטרים תוך הטלת צרכיו בזמן שהותו בידי השב"כ. בתגובה לפרסומים אלה השיב השב"כ כי "מדובר בחקירת אירוע חמור, בו הרוג פלסטיני. החקירה מצויה תחת צו איסור פרסום, ולכן לא נוכל להתייחס לפרטיה. החקירה מתנהלת בהתאם להוראות הדין, ונתונה תחת ביקורת שיפוטית קפדנית בהליכים וערכאות שונות. הטענות בדבר שלילת זכויות הנחקר והתיאורים שהוזכרו - משוללים כל יסוד. מטרתם להסיט את השיח מהחשדות החמורים וליצור דה לגיטימציה לפעילות השירות". לפי הפרסום של כאן, הדקירה הייתה תוך כדי שהקבוצה בסכנת חיים בעוד ערבים מיידים אבנים לעבר הקבוצה ולאחר שאיש ביטחון ירה באוויר. ב-2 ביולי ביצעה המשטרה שיחזור בשטח של גרסת החשוד. ב-5 ביולי, כשבועיים לאחר מעצרו, שחרר בית משפט השלום באשקלון את העצור ל-8 ימי מעצר בית

בנוסף לחשוד נעצרה תושבת אריאל שארגנה את הסיור לקראת הקמת המאחז, שהייתה חשודה בשיבוש חקירה. בתום חקירתה היא שוחררה ללא תנאים. כמו כן, שישה נערים בגילאי 13–14 שחלקם היו בתקרית, הגיעו למסור עדות בתחנת המשטרה.

כחלק מהחקירה נעצרו ב-26 ביוני שלושה מקרובי משפחתו של עלי חרב שהיו נוכחים בזמן הדקירה: נעים חרב דודו, בן דודו פיראס חרב וזיד חרב, קרוב משפחה נוסף. הם מסרו עדות ושוחררו.

ב-25 באוגוסט 2022 הודיעה פרקליטות המדינה על כוונתה לסגור את התיק נגד החשוד בהמתה, בנימוק ש"לא ניתן לשלול את גרסתו כי פעל מתוך הגנה עצמית".

ב-5 אוגוסט 2024, הגישה משפחתו של עלי חרב עתירה לבית המשפט הגבוה לצדק באמצעות יש דין בדרישה להעמיד לדין את הדוקר בגין רצח ושיבוש הליכי משפט.

 מחאה נגד חקירת החשוד בידי השב"כ 
במוצאי שבת, 27 ביוני, התקיימה הפגנת פעילי ימין מחוץ לתחנת משטרת אריאל כנגד מעצר היהודי בידי השב"כ ותנאי מעצרו לכאורה. בין המוחים הייתה חברת הכנסת עידית סילמן (ימינה). התקיימו עוד מספר הפגנות תמיכה ומחאה, שבהן השתתפו הרב אליקים לבנון, חבר הכנסת שמחה רוטמן, ראש המועצה האזורית שומרון יוסי דגן, ורבנים ואישי ציבור נוספים.

ב-28 ביוני התפרסם כרוז החתום בידי איחוד רבני תורת הארץ הטובה ובראשם הרב חיים דרוקמן, הדורש לשחרר את העצור שכן זהו "נוהג פסול" לעצור את המותקפים היהודים ולא את "הפורעים הערבים" כפי שכינה אותם. ב-1 ביולי התקיימה צעדת מחאה באזור התקרית, שבה השתתפו מאות יהודים בקריאה "לשחרר את הגיבור שהציל את הילדים".

קישורים חיצוניים
 "נחקרתי כמו מחבל": היהודי שנעצר בחשד לרצח פלסטיני ושוחרר משחזר, בערוץ היוטיוב של כאן חדשות.


הערות שוליים

קטגוריה:2022 בישראל
קטגוריה:יהודה ושומרון
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:פרשות מוות בישראל