הפקולטה לכימיה במכון ויצמן למדע

הפקולטה לכימיה במכון ויצמן למדע כוללת מספר מחלקות אקדמיות לתחומי הכימיה השונים. הפקולטה שוכנת במתחם מכון ויצמן בצפון העיר רחובות וחברים בה למעלה מ-80 חברי סגל.

 היסטוריה 
ראשיתה של הפקולטה לכימיה עם הקמתו של מכון דניאל זיו, שנוסד ב-1934 לזכר בנם המנוח של הזוג ישראל ורבקה זיו. מייסד המכון, ד"ר חיים ויצמן, היה כימאי בעצמו ובאופן טבעי, כימיה הייתה התחום הראשון שנחקר במכון.

בתחילה, נחקרו במכון זיו שני ענפים של כימיה – כימיה אורגנית וביוכימיה. חלק ניכר מהמחקר הוקדש לשימושים מדעיים של חומרי טבע ותוצרים חקלאיים כגון הדרים, חלב, קטיפה וטבק, כמו גם לסינתזה של תרכובות כימיות בעלות ערך רפואי ולמוצרי נפט.

עם חוקריו הראשונים של מכון זיו נמנו בנימין דישון (דויטש), פרידה גולדשמידט, ליאון חסקלברג, אסתר הלינגר, יהודה הירשברג, ברונו רוזנפלד, דוד שפירו, ארנסט סימון, לודוויג טאוב, בנימין וולקני, ואנה ויצמן.

במהלך מלחמת העולם השנייה הוסב המחקר במכון בהתאם לצורכי השעה הדוחקים. כך, הושקע מאמץ בהפקה של תחליפי כינין, דוגמת אטאברין ופלזמוכין לטיפול במלריה שהתפרצה באותה העת בארץ ישראל. תרופה נוספת שפותחה במעבדות מכון זיו בתקופה זו היא משכך הכאבים אביפן. גם במלחמת העצמאות התגייס סגל המכון למאמץ כאשר חיל המדע של צה"ל (חמ"ד) השתמש בתשתיות המכון לצרכיו המבצעיים.

בנובמבר 1949, לרגל 75 שנה להולדתו של חיים ויצמן, הפך מכון דניאל זיו למכון ויצמן למדע. בשנים אלה התגבשו במכון תשע מחלקות מחקר ויחידות, שש מהן בתחומי הכימיה – המחלקה לכימיה אורגנית בראשות ארנסט דוד ברגמן, המחלקה לחקר איזוטופים בראשות ישראל דוסטרובסקי, המחלקה לחקר פולימרים בראשות אהרן קציר, יחידת הפוטוכימיה בראשות יהודה הירשברג, יחידת קריסטלוגרפיית קרני הרנטגן בראשות גרהרד שמידט, והיחידה למיקרוסקופיה אלקטרונית בראשות דוד דנון.

בשנות ה-50 קידם חתן פרס נובל פליקס בלוך, מי שהיה חבר בחבר הנאמנים של המכון, את הקמתה של תשתית מחקר בתחום התהודה המגנטית הגרעינית, שהיה אז בראשית דרכו. כך נבנה במכון אחד מספקטרומטרי ה-NMR הראשונים בעולם, בהובלת שאול מייבום ותלמידו שלמה אלכסנדר. מכשיר זה נבנה על בסיס ציוד אלקטרוני שהושאר מאחורי על ידי אנשי הצבא הבריטי.

בשנת 1958, חברי הסגל של הפקולטה היו מעורבים בהקמתה של חברת ידע, זרוע המסחור של מכון ויצמן. בשנת 1962 הוקמה המחלקה לפיזיקה כימית בראשות שניאור ליפסון, שכיהן החל מאותה תקופה גם כמנהל המדעי של המכון.

בשנת 1967 המחלקה לכימיה אורגנית התמזגה עם היחידה לקריסטלוגרפיית קרני רנטגן ועם היחידה לפוטוכימיה, והגוף החדש נקרא בשם המחלקה לכימיה. בראשה הועמד גרהרד שמידט, שכיהן אף הוא כמנהל המדעי של המכון בשתי תקופות שונות. בסוף שנות ה-60 אורגנו המחלקות השונות במכון ויצמן בתצורה של פקולטות, ושמידט היה לדקאן הראשון של הפקולטה.

הפקולטה הורכבה מארבע מחלקות – המחלקה לפיזיקה כימית בראשות שניאור ליפסון, המחלקה לחקר איזוטופים בראשות פריץ קליין, המחלקה לחקר פלסטיק בראשות דוד ופסי והמחלקה לכימיה בראשות גרהרד שמידט. לאחר פטירתו של שמידט פוצלה המחלקה לכימיה לשתיים – המחלקה לכימיה אורגנית בראשות אברהם פצ'ורניק והמחלקה לכימיה מבנית בראשות מנדל כהן.

במהלך כהונתו של שניאור ליפסון כדקאן הפקולטה, הוקמה יחידת שירות שבהמשך תהפוך למחלקה לתשתיות מחקר כימי. זו אמונה על מתן מגוון שירותים טכנולוגיים ומכשוריים מתקדמים, וכן מאפשרת חניכה וייעוץ לכל חוקרי המכון. בהשראת מחלקה זו, נוסדו מחלקות נוספות במכון.

בשנת 1990 עברה הפקולטה ארגון מחדש, וכללה מחלקה לפיזיקה כימית, מחלקה למדעי הסביבה וחקר האנרגיה, מחלקה לחומרים ופני שטח, מחלקה לכימיה אורגנית, מחלקה לביולוגיה מבנית ומחלקה לתשתיות מחקר כימי.

בשנת 2021 עברה הפקולטה סבב נוסף של ארגון מחדש וכיום היא כוללת חמש מחלקות: המחלקה לפיזיקה כימית וביולוגית, המחלקה לביולוגיה כימית ומבנית, המחלקה למדעי כדור הארץ וכוכבי הלכת, המחלקה לכימיה מולקולרית ומדע החומרים, והמחלקה לתשתיות מחקר כימי. המחלקות השונות פזורות בין הבניינים ע"ש פרלמן, קימלמן וזוסמן.

 דקאני הפקולטה לדורותיהם 
שםתקופת כהונה1גרהרד שמידט1970–19712דוד סמואל1971–19723שניאור ליפסון1973–19784זאב לוז1979–19835יצחק שטיינברג1984–19856יואל גת1986–19887איתמר פרוקצ'יה1989–20018ליאה אדדי2001–20049מרדכי שבס2004–200610יחיעם פריאור2007–201211גלעד הרן2012–201812ינון רודיך2018–202413מילקו ואן דר באום2024–מכהן

 ראשי המחלקות לדורותיהם 

המחלקה לפיזיקה כימית וביולוגיתהמחלקה לביולוגיה כימית ומבניתהמחלקה למדעי כדור הארץ וכוכבי הלכתהמחלקה לכימיה מולקולרית ומדע החומריםהמחלקה לתשתיות מחקר כימיפיזיקה כימיתחקר איזוטופיםכימיה מבניתמדעי הסביבה וחקר אנרגיהחומרים ופני שטחכימיה אורגניתשניאור ליפסון1972–1974פריץ קליין1972מנדל כהן1972–1976מרדכי מגריץ1990–1993דוד ופסי1972–1973אברהם פצ'ורניק1972–1978יגאל בורשטיין1976–1988יצחק שטיינברג1974יואל גת1973–1985פרדריק הירשפלד1977סטיב ויינר1993–1997יוסף יגור-גרודזינסקי1974יהודה מזור1979–1988רון נעמן1988–1994שניאור ליפסון1974–1978שמעון וגה1986–1989מנדל כהן1978–1983אלדו שמש1998–2003דוד ופסי1975–1976יגאל בורשטיין1989–1996מרדכי שבס1994–2004זאב לוז1979–1980יואל זוסמן1984–1985דן יקיר2003–2010משה לוי1977–1982דוד מילשטיין1996–2006בריאן ברקוביץ2004–2011מיכאל לויט1980–1982מנדל כהן1985–1988בריאן ברקוביץ2010–2015יוסט מנסן1983–1990רוני נוימן2006–2017מיכאל אלבאום2012–2013משה שפירא1983–1988וולפי טראוב1988–1989מדעי כדור הארץ וכוכבי הלכתמאיר להב1990–2000מילקו ואן דר באום2017–2021מילקו ואן דר באום2014–2017פיזיקה כימיתעדה יונת1989–1990ינון רודיך2016–2018רשף טנא2000–2007אדוארדס נרבייצ'וס2017–2021יחיעם פריאור1989–1994ביולוגיה מבניתאילן קורן2018–2022דוד כאהן2007–2012דן אורון2021–2025רון נעמן1995–1999סטיב ויינר1990–1993עודד אהרנסון2022–מכהןליאור קרוניק2012–2015אמנון בר-שיר2025–מכהןדניאלה גולדפרב1999–2004עדה יונת1993–1994כימיה מולקולרית ומדע החומריםשמעון וגה2004–2010ליאה אדדי1994–2000מילקו ואן דר באום2021–2024אלי פולק2010–2017אמנון הורוביץ2000–2007בוריס ריבצ'ינסקי2024–מכהןפיזיקה כימית וביולוגיתציפורה שקד2007–2011לוסיו פרידמן2017–2024אברהם מינסקי2011–2015מיכאל אלבאום2024–מכהןביולוגיה כימית ומבניתדבורה פאס2016–2024קובי לוי2024–מכהן

 זוכי פרס ישראל מקרב חברי הסגל 

 פרנץ זונדהיימר (מדעים מדויקים, 1960)
 אורה קדם (מדעי החיים, 1961)
 שניאור ליפסון (מדעי החיים, 1969)
 ישראל דוסטרובסקי (מדעים מדויקים, 1995)

 עדה יונת (חקר הכימיה, 2002)
 איתמר פרוקצ'יה (חקר הפיזיקה, 2009)
 דוד מילשטיין (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2012)
 מאיר להב (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2016)
 לסלי ליזרוביץ (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2016)
 דן יקיר (גאולוגיה, מדעי כדור הארץ ומדעי האטמוספירה, 2019)
רשף טנא (חקר הכימיה והנדסה כימית, 2026)

 זוכי פרסים בינלאומיים מקרב חברי הסגל 
 עדה יונת (פרס וולף לכימיה, 2007)
 עדה יונת (פרס נובל לכימיה, 2009)
 מיכאל לויט (חבר סגל לשעבר, פרס נובל לכימיה, 2013)
 אריה ורשל (חבר סגל לשעבר, פרס נובל לכימיה, 2013)
 מאיר להב (פרס וולף לכימיה, 2021)
 לסלי ליזרוביץ (פרס וולף לכימיה, 2021)

 לקריאה נוספת 
 היסטוריה של הפקולטה לכימיה, באתר מכון ויצמן למדע
 היסטוריה של הפקולטה לכימיה (דף מאוחזר), מאת פרופ' גרשום מרטין ופרופ' משה לוי, באתר מכון ויצמן למדע
 ספר היובל הפקולטאי, באתר "מסע הקסם המדעי"

 קישורים חיצוניים 


קטגוריה:מכון ויצמן למדע
קטגוריה:כימיה