שלג בישראל

|ממוזער|חיילי צה"ל בצפון ישראל, פברואר 2021
ממוזער|שלג ברכס הר החרמון
שלג בישראל, שהאקלים בה הוא אקלים ים תיכוני סובטרופי שהוא חם בעיקרו, אינו שכיח. למרות זאת, הוא תופעה חורפית מוכרת בערים כמו ירושלים, צפת וחברון, ערים הממוקמות גבוה על הרים מעל 750 מטרים מעל פני הים. בישראל, אירועי שלג מתרחשים לרוב באזורים הגבוהים ביותר, בפסגות ההרים, ובעיקר בחודשי החורף ינואר ובפברואר, ובתדירות פחותה יותר גם במרץ. המקומות היחידים שבהם יורד שלג מדי שנה הם הר החרמון, צפון רמת הגולן, הגליל העליון והר מירון, שהם בצפון הארץ וגבוהים יחסית – מעל 1,000 מטר מעל גובה פני הים. מדי שנתיים לערך יורד שלג גם באזורים נמוכים יותר, בגבהים של 800–1,000 מטר מעל פני הים, כמו מרכז רמת הגולן, צפת, ירושלים וגוש עציון, ואזור ג'ש (גוש חלב) והר אדיר. ולעיתים רחוקות יותר, מידי שלוש-ארבע שנים לערך, במקומות נוספים בגליל התחתון, בהרי יהודה, שומרון והנגב, כולל בשדה בוקר, מצפה רמון ודימונה. במטולה, היישוב הצפוני ביותר במדינת ישראל ובגובה 527 מטר מעל פני הים, יורד שלג מדי שנתיים-שלוש.

שלג באזור מישור החוף של ישראל הוא תופעה נדירה ביותר. אירוע שלג במישור החוף שבמהלכו נערם השלג על הקרקע התרחש בפברואר 1950.

למעט הר החרמון (מעל 1,600 מטר מעל פני הים), שעליו יורד שלג לרוב בתקופה שבין אמצע נובמבר לסוף אפריל, מרבית המקרים בישראל של ירידת שלג באזורי ההרים מתרחשים בתקופת החורף, בעיקר מחודש ינואר ועד למחצית מרץ. מקרים של שלג בהרי הצפון והמרכז מחוץ לתקופת זמן זו הם נדירים, אולם מתועדים. בחודשי אפריל מתועדים האירועים הבאים: ב-7 באפריל 1870, ב-2 באפריל 1990 ב-12 באפריל 1949 ועוד פעם ב-12 באפריל 2015, שבהם ירדו שלגים בפסגות הרי הצפון והמרכז חלק מהם כולל את ירושלים.

בחודש נובמבר מתועדים האירועים הבאים: ב-28 בנובמבר 1953, ב-30 בנובמבר 1908 שבהם ירדו שלגים בפסגות הרי הצפון והמרכז, וכן בנובמבר 2004 תועדו בהפרש של 4 ימים שני אירועי שלג בפסגות הרי הצפון. אירוע חריג במיוחד עם שלג משמעותי בכל אזורי ההרים, אירע ב-12–14 בדצמבר 2013.

 היסטוריה 
 דיווחים היסטוריים על שלג לפני קום המדינה 
גם בתקופת המקרא היה השלג בארץ ישראל נדיר למדי. כך הוזכר אירוע שקרה "ביום השלג", בימי דוד:

מוג'יר א-דין דיווח על שלג שירד בירושלים "יומם ולילה" בשנת 899 להיג'רה (היא 1521) בכמות שלא הייתה זכורה "זה שבעים שנה" עד לגובה "ארבע אמות ומעלה", השלג באירוע זה ירד אף ברמלה (אירוע כמוהו קרה רק שמונים שנה לפני-כן). גדליה מסימיאטיץ, תלמיד רבי יהודה החסיד, דיווח כי "בשנת תס"ו (1706) ירד שלג [בירושלים] שבוע תמימה בחודש שבט, עד שכל החצרות היו מלאים שלגים... ולא זכר שום אדם שהיה בימיו שלג הרבה כנ"ל".

הידיעה המדויקת הראשונה על שלג בארץ ישראל בעת החדשה נמצאת בספרו של הרופא הראשי בבית החולים רוטשילד "עיר הקודש" בו מסר כי ב-1743 ירד שלג כבד מאוד בירושלים ובנצרת. ב-31 בינואר 1787 החל לרדת שלג בירושלים למשך שלושה ימים רצופים עד שנחסמו פתחי כל הבתים. אדוארד רובינסון מדווח בספרו "הגאוגרפיה הפיזית של הארץ הקדושה" על אירוע שלג כבד שאירע בירושלים בפברואר 1797, אז דווח על "שלג עמוק במשך 12–13 יום". בשנת 1818 "היה מונח שלג בעומק של רגל אחת במשך חמישה ימים". ב-28–29 בדצמבר 1879 נרשמו שני ימי שלג ועומקו הגיע ל-43 ס"מ. ב-14–16 בפברואר 1898 התחוללה סופת שלגים בחברון ועומק השלג הגיע לכ-30 ס"מ. במחקר משלהי המאה ה-19, שערך מנהל התחנה המטאורולוגית שליד בית החולים של המסיון האנגלי בירושלים, נמצא שמבין 22 עונות חורף בשנים 1860–1881 ירד בירושלים שלג ב-14 מתוכן (47 אירועי שלג בסך הכול, 22 פעמים בפברואר, 10 פעמים בינואר, 10 פעמים במרץ, 3 פעמים בדצמבר ופעמיים באפריל) ושממוצע ימי השלג היה שלושה בשנה. ב-10–18 במרץ 1910, ירד שלג במשך שמונה ימים רצופים בתנאי קור קיצוניים (עד 8 מעלות מתחת לאפס). שלג של שמונה ימים נרשם גם ב-10–17 בפברואר 1911, עומק השלג הגיע למטר אחד.

בפברואר 1920 נרשם שוב בירושלים אירוע שלג כבד בין התאריכים 9–12 בפברואר.

ב-11 בפברואר 1920 דיווח היומון "דואר היום" כי נמדדו 60 ס"מ של שלג.

בהתייחסות למאורעות אלו ולחורף 1920, פורסם בעיתון "דבר" בשנת 1938 שבאירוע זה נמדדו 65–97.5 ס"מ שלג בירושלים.

 בשנת 1950 

בשנת 1950 אירע אירוע השלג הנרחב ביותר בישראל מאז החלו בה המדידות המטאורולוגיות ב-1870, אירוע שלג בסדר גודל כזה לא אירע שוב מאז. במהלך האירוע ירד שלג ברוב חלקי הארץ, כולל מישור החוף והנגב.

ב-27 בינואר 1950 החל לרדת שלג בהרי הצפון, תוך ירידה ניכרת בטמפרטורות בכל רחבי הארץ, בהמשך התפשט השלג להרי אפרים והרי יהודה.

ב-28 בחודש ירד שלג בחיפה ונערם לגובה של 15 ס"מ. בתל אביב-יפו ירד שלג במשך 10 דקות. אולם כשבוע מאוחר יותר, ב-6 וב-7 בפברואר החל לרדת שלג כבד בכל רחבי הארץ. עומקו הגיע ל-60 ס"מ בצפת, ל-70 ס"מ בירושלים, ל-17 ס"מ בחיפה, ול-12–19 ס"מ בתל אביב ובלוד. כן ירד שלג בפתח תקווה, נתניה והשומרון, בראשון לציון, רחובות ובהרי הנגב.

רבים מילידי הארץ לא ראו כלל שלג עד אותו יום וכמוהם גם רבבות עולים חדשים שהגיעו לארץ במסגרת העלייה ההמונית ששהו בדיור עלוב במעברות וללא ציוד חורף ובגדים מתאימים. כמו כן דווח על שלג ביריחו, תופעה נדירה ביותר.

 בשנת 1992 

ב-1 בינואר 1992 התחילה סערה, ושלגים ירדו במקומות נמוכים: החל מ-200–300 מטר בצפון ובמרכז. שלגים ירדו במקומות הבאים: הר הגלבוע, נצרת, כרמיאל, גבעת המורה בעפולה, דימונה, ערד ועוד. בירושלים נערמו כ-30 ס"מ, בפסגות הגליל 75 ס"מ ובהר הנגב בין 10–20 ס"מ. פתיתי שלג שלא נערמו נצפו גם בחיפה, מישור החוף הצפוני ועמקי הצפון. בדרום הארץ הרוחות הצפוניות מערביות נשאו את השלג עד הרי אילת.

במהלך חודש פברואר היו שלושה אירועי שלג, ביניהם שניים חריגים מאוד. השלג הראשון היה ב-5–6 בפברואר ונערם לכ-5 סנטימטרים.

ב-9–10 בחודש היה אירוע שלג קיצוני בצפון ישראל. שלג זה היה חריג מאוד ביחס לאקלים הארץ-ישראלי וירד במקומות חריגים ביותר כגון:
מישור החוף הצפוני (נמל חיפה, עכו, נהריה), עמק יזרעאל, עמק החולה, טבריה עילית, הגליל המערבי, ועוד. גם במרכז הארץ היו אירועים חריגים, כאשר ירד שלג ברעננה ובהרצליה. כן ירד שלג בערד, דימונה ומצפה רמון. בבאר שבע ירד שלג קל לכ-15 דקות, ואף בקדש ברנע זכו לשלג. גם לערבה ולהרי אילת השלג הגיע, ואף הצטבר לגובה של חצי מטר בחלק מהמקומות.

בעקבות השלג הכבד, מקומות יישוב רבים ברחבי ישראל הושבתו ועמודים ועצים רבים קרסו – מה שגרם לפגיעה ברשתות החשמל.

גם לקראת סוף החודש הגיע גל חורפי במיוחד, שהביא שלג רב ברחבי הארץ.

 בשנת 2000 
אירוע שלג חריג תועד בישראל בסוף חודש ינואר של שנת 2000. חודש זה התאפיין בשרשרת שקעים ברומטריים, כאשר האחרון נשא עמו אוויר קר במיוחד בקרקע וברום. מצב זה הביא לירידת שלג בהרי הצפון, שהחלה ב-27 בינואר. עם מעבר ציר אפיק הרום, בלילה שבין 27 ל-28 בינואר, התרכז השלג במרכז הארץ ובדרומה. רום השלג הנמיך עד כדי היערמות בשפלה ובצפון הנגב, במקומות שגובהם 200–300 מטרים מעל גובה פני הים. שלג נערם גם בבאר שבע לכדי שכבה דקה, לראשונה מאז ינואר 1973. כמו כן, שלג שנמס עם הגיעו אל הקרקע נצפה אף בשרון.

בירושלים הצטברה שכבת שלג בת כ-30 ס"מ. באזור גוש עציון והרי חברון הוא הגיע אף לעומק של כחצי מטר ונותר על הקרקע למשך מספר ימים. בדרום הר חברון וחבל יתיר אירוע שלג זה היה חריג אף יותר מאלו של ינואר ופברואר 1992.

על המקומות בהם ירד שלג באירוע זה נמנים בין היתר קיבוץ משאבי שדה, קיבוץ שדה בוקר, בית שמש, עין עבדת, דימונה, ערד וירוחם.

 בשנת 2013 

בין 12 עד 14 בדצמבר 2013 פקד את ישראל אירוע שלג חריג, במהלכו ירדו עשרות ס"מ של שלג בהרי הצפון, המרכז וכן שלג קל מאוד בהרי הדרום, והעיר ירושלים נצבעה לבן. אירוע זה נחשב לחריג במיוחד בשל עוצמת השלג ובכך שהגיע בחודש דצמבר בתחילתו של החורף בישראל. באירוע זה נערם השלג בירושלים לגובה של 40–80 ס"מ, ובפסגות הרי שומרון נערם עד לגובה של 80–90 ס"מ. השלג החל לרדת בהרים שגובהם הטופוגרפי 400 מ', ובכך הפך לאירוע השלג המשמעותי ביותר אי פעם בחודש דצמבר בארץ ישראל, יחד עם האירוע משנת 1879 (אלא שאז השלג ירד רק בשלהי החודש ב-28–29 בדצמבר).

במהלך אירוע זה בחלקים החמים יותר של ישראל ירדו גשמים עזים אשר גרמו לשיטפונות. כבישים רבים בישראל נחסמו כתוצאה מהכמויות הגדולות של השלג וכתוצאה מהשיטפונות. השלג והשיטפונות גרמו גם להשבתה זמנית של הפעילות בנמל התעופה בן-גוריון, מה שאילץ את שר החוץ האמריקני ג'ון קרי לקצר את פגישתו עם הנשיא הפלסטיני אבו מאזן ברמאללה על מנת לחזור לישראל לפני שהכבישים ונמלי התעופה יושבתו.

 בשנת 2015 

ב-19–20 בפברואר 2015 היה אירוע שלג חריג נוסף. רוב הגליל העליון נצבע לבן, בחרמון נערמו כ-3 מטרים של שלג, ואף בהרי הנגב השלג הגיע לעומק של 10 ס"מ, בעמק החולה, בגובה של 70 מטרים מעל פני הים, תועד שלג נדיר, והוא אף נערם בחלק מיישובי העמק, לראשונה מאז חורף 1991–1992.

בנוסף, שלג נערם גם בכרמל ובפסגותיו הגבוהות. בכפרים עספיא ודלית אל-כרמל נערם השלג לגובה של כ-10 ס"מ. שלג גם ירד בשכונות הגבוהות של חיפה אך הצטבר רק באוניברסיטה. גם בהר הגלבוע נערם שלג לראשונה מחורף 1992 ונערם לגובה של כ-5 סנטימטרים. גם בנצרת נוף הגליל והר יונה נערם שלג לכ-10 סנטימטרים לאחר שנערם בו שלג גם בינואר באותה שנה.

באזור המרכז שלג ירד באזורים ש-150 מטר ומעלה כולל אף מקומות בשפלה כגון בית שמש וצרעה, גם במעלה אדומים ואף מדבר יהודה, מקומות נוספים בהם השלג פחות נפוץ, נערם השלג ל-5 ס"מ. בירושלים, גוש עציון, והאזורים הגבוהים של יהודה ושומרון נערם השלג לכ-20 עד 40 סנטימטרים.

בדרום פסגות הרי אדום ואף הרי אילת היבשים והנמוכים יותר קיבלו שלג. לראשונה משנת 2000 שלג ירד בבאר שבע והשלג נערם בעומר, במיתר וברמת חובב.

דימונה קיבלה את אירוע השלג הכבד ביותר משנת 1992 בו השלג נערם לגובה שבין כ-5 ס"מ עד ל-20 ס"מ בפסגות ההרים באזור כגון הר אבנון. בנוסף, לראשונה מ-1998, הצטיידו במפלסות שלג ובוטלו הלימודים בעיר.

שלג נערם לכ-3–5 ס"מ בהרי אזור מכתש רמון והר חריף.

 בשנת 2022 
בשנת 2022 התשפ"ב התחוללה סופת אלפיס בישראל כאשר השלגים התחזקו בעיקר בירושלים עקב המשקעים הרבים (אפשר לראות זאת בצילומי המכ"ם) הצפון לא קיבל הרבה שלג וכן גוש עציון.

בירושלים, בשכונות הגבוהות, נמדדו כ-25 ס"מ ובשכונות היותר נמוכות 15 עד 20 ס"מ, הטמפרטורות ירדו ל-2°- ועלו עם שחר ל-3°. השלג נשאר עד ליום שבת כ"ז בשבט ה'תשפ"ב.
ממוזער|מרכז|450px|שלג ברחבת הכותל המערבי בירושלים – חורף 2022

 ראו גם 
 אקלים ארץ ישראל
 החורף בישראל
 סופת אלפיס

קישורים חיצוניים


  אוסף תמונות של אירוע השלג באתר Nostal.co.il
  אוסף תמונות שלג בישראל באתר הארכיון הציוני, פברואר 2022

הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: מזג אוויר
קטגוריה:שלג