ירגזי שחור-ציצה

ירגזי שחור-ציצה (שם מדעי: Periparus rubidiventris) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הירגזיים.

 מאפיינים פיזיים 
הירגזי שחור־הציצה הוא עוף קטן; אורכו 13 ס"מ ומסתו 7–13 גרם. גופו אפור עם ברק כחלחל וראשו שחור עם לחיים ועורף לבנים. תת־השת כתום. הכתף חומה, אבל לא נראית במנוחה. לירגזי ציצה שחורה וקטנה. אברות היד אפורות כהות ואברות האמה בצבע בז'. השרת הנוצות מתבצעת באוגוסט. בפרטים צעירים, הציצה קטנה, והלחיים והעורף צהבהבים. קשתית העין חומה כהה, המקור שחור וכף הרגל אפורה כחלחלה.

לירגזי שחור־הציצה מגוון רחב של קריאות, רובן בתדר גבוה. הקריאות נשמעות כ–"סיט", "פסיט", "סיפ", "פיו" המזכיר ציוץ גוזל וקריאות רבות נוספות. קריאות אלו לרוב משתלבות לקריאות מורכבות יותר. השיר מהיר ומזכיר את זה של קרובו, ירגזי שחור.

 התנהגות 
הירגזי שחור־הציצה חי בזוגות ובלהקות קטנות של 10–20 פרטים, גם בעונת הקינון. הירגזים יוצרים לעיתים קרובות להקות מעורבות מינים עם ציפורי שיר אחרות בזמן חיפוש המזון. הירגזי ניזון מחרקים וזרעים. ידוע מעט מאוד על רביית הירגזי שחור־הציצה. עונת הקינון מתחילה באפריל או מאי. כמו מיני ירגזי רבים אחרים, הירגזי שחור־הציצה מקים את הקן בחלל בעץ, בגבהים של 0.5–6 מטרים מהקרקע. הקן בנוי מפרווה וטחב. הנקבה מטילה 2–3 ביצים לבנות עם נקודות אדמדמות, בגודל 18.7×13.9 מ"מ.

 בית גידול ותפוצה 
ממוזער|ירגזי שחור־ציצה במזרח סיקים, הודו.
הירגזי שחור־הציצה חי במגוון בתי גידול שונים: באזורים נמוכים, הוא מצוי ביערות אלון וחורשי עצים בעלי־פרחים מעורבים; באזורים גבוהים יותר, הוא מצוי ביערות אורן, אשוח, צוגה, ערער, ערבה, ברוש ורודודנדרון; ברמות ובהרים, הוא מצוי ביערות שדר, רודודנדרון ואשוח; ביונאן, הוא נפוץ במיוחד ביערות אורן. מחוץ לעונת הרבייה, הוא נודד לעיתים לאזורים ממוזגים, ובעונת הרבייה הוא חי באזורים בעלי אקלים קר. הירגזי חי בגבהים של 3,000–4,100 מטרים מעל פני הים במערב ההימלאיה, 2,700–4,250 מטרים בנפאל, 2,745–4,270 מטרים בבהוטן ומזרח הרכס, 2,130–3,660 מטרים בטיבט, ו–2,000–4,000 מטרים בדרום סין.

טווח התפוצה (כ–2,400,000 קמ"ר) של מין זה גדול מאוד, ולכן המין אינו מתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון גודל הטווח. גודל האוכלוסייה לא כומת, אך לא סביר שהוא מתקרב לסף סכנת ההכחדה על פי קריטריון גודל האוכלוסייה. מגמת האוכלוסייה יציבה, ועל כן אין ירידה מהירה מספיק כדי להתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון מגמת האוכלוסייה. על כן, הירגזי שחור־הציצה מסווג כמין ללא חשש. ירגזי צהוב־גבה הוכרז כמין בסכנת הכחדה במיאנמר ב-4 במרץ 2020 על ידי מחלקת היערות של משרד משאבי הטבע ושימור הסביבה של מיאנמר .

 טקסונומיה ופילוגנטיקה 

הסוג פריפרוס תואר ב-1884 בידי החוקר הבלגי אדמון דה סליס לונשאן אך במשך שנים נחשב לתת-סוג של הירגזי. מחקר משנת 2005 (גיל, סליקאס ושלדסון, 2005) מבוסס נתונים גנטיים ומורפולוגיים תמך בהפרדת הסוג פריפרוס, כפי שביצעו גופים אחדים, שבהם IUCN,ירגזי שחור־ציצה, באתר הרשימה האדומה של IUCN ITIS, ואיגוד האורניתולוגים הבין-לאומי (IOU, לשעבר IOC). נוסף על כך, הירגזי שחור-הציצה וירגזי האשוחית נחשבו בעבר למין אחד.

העץ הפילוגנטי של הסוג פריפרוס על פי יוהנסון ואחרים (2013):Ulf S. Johansson, Jan Ekman, Rauri C. K. Bowie, Peter Halvarsson, A complete multilocus species phylogeny of the tits and chickadees (Aves: Paridae), Molecular Phylogenetics and Evolution 69, 2013-12-01, עמ' 852–860 doi: 10.1016/j.ympev.2013.06.019

 תת־מינים 
לירגזי שחור־הציצה ארבעה תת־מינים:
 P. r. rubidiventris – בליית', 1847, מצוי במערב ומרכז ההימלאיה.
 P. r. beavani – ג'רדון, 1863, מצוי במזרח ההימלאיה.
 P. r. whistleri – שטרזמן, 1931, מצוי ביונאן, סצ'ואן ובצפון מיאנמר.
 P. r. saramatii – ריפלי, 1961, מצוי בצפון הודו ומיאנמר.

 קישורים חיצוניים 

 מפת תחום תפוצה והקלטות של ירגזי שחור־ציצה באתר Xeno-canto

 הערות שוליים 

שחור ציצה
ש
קטגוריה:בעלי חיים ביערות ממוזגים באירואסיה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1845
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד בליית
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:מיאנמר: עופות
קטגוריה:טיבט: עופות
קטגוריה:בהוטן: עופות
קטגוריה:ההימלאיה: בעלי חיים