הרס אתרי מורשת ישראלית

הרס אתרי מורשת ישראלית הוא פגיעה באתרים ארכאולוגיים, לרוב אתרי מורשת ישראלית, בשטחי מדינת ישראל ויהודה ושומרון. לרוב ההריסה נעשית על ידי פלסטינים, ולה מגוון סיבות, כולל ונדליזם, שוד עתיקות, נקמה על הרס קברים עתיקים, פשע שנאה או כחלק מפעולות פיתוח מקומיות.

 היסטוריה 
ממוזער|השתלטות מאחז פלסטיני על האתר הארכאולוגי חורבת ענים העליונה. ע'ווין אל פוקא, ליד היישוב ליבנה בדרום הר חברון.

 1999 

 בין השנים 1996–2001 הוכשר האזור התת-קרקעי בפינה הדרום-מזרחית של הר הבית, המכונה "אורוות שלמה", לתפילה, ונחנך בשם "אל מצאלה אל-מרואני" (מקום התפילה של מרואן) על ידי הוואקף, בשיתוף הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית. שיא העבודות היו בנובמבר 1999, עת נחפר בור גדול במטרה להכשיר כניסה מונומנטלית למתחם זה. הבור, בעל הממדים 43x36 ובעומק 12 מטרים, נחפר ברובו תוך יום וחצי, תוך שימוש בציוד מכני כבד, ללא חפירה ארכאולוגית מקדימה או פיקוח ארכאולוגי, תוך פגיעה בעתיקות. שפכי העפר מכריית בור זה, יחד עם שפכים נוספים מעבודות בניין וגינון באזורים סמוכים פונו בידי למעלה מארבע מאות משאיות למספר מקומות, וברובן נשפכו בנחל קדרון הסמוך. סביבותיו של הבור רוצפו ובבור עצמו נבנו מדרגות המובילות מטה. מלבד הרס העתיקות עצמן שנפגעו בעת חפירת הבור באמצעים מכניים, הרי שהעתיקות שהיו עשויות להתגלות בחפירה נותקו מהקשרם ובכך איבדו רבות מערכם המדעי.
 בשנת 2007 נערכו עבודות של הווקף המוסלמי בהר הבית. העבודות התבצעו לא הרחק מכיפת הסלע, תוך פגיעה בממצאים הקיימים על ההר. למרות הזמנה שנשלחה לווקף להגיע לוועדה הדנה בפגיעה בהר הבית, הווקף התעלם מכך, היות שהוא אינו מכיר במדינת ישראל, שלטונה ומוסדותיה.
 בחג הרמדאן בשנת 2022 מתפרעים ערבים בהר הבית, השתמשו בממצאים ארכאולוגיים עתיקים ויידו אותם לעבר כוחות הביטחון ומתפללים יהודים.

 2012–2019 
 בפברואר 2012 נתפסה חוליית שודדי עתיקות פלסטינים מאזור חברון בניסיון לשדוד אוצרות במערות מימי מרד בר כוכבא באזור מודיעין.
 קריית ערביה: בספטמבר ואוקטובר 2015 הרסו פלסטינים בכלים כבדים את אתר העתיקות של מערכות המסתור באל ערוב שמדרום לגוש עציון.
 שומרון העתיקה: בספטמבר 2016 הושחתה העיר שומרון העתיקה שבקרבת העיירה סבסטיה בשומרון.
 חורבת ענים: במשך מספר שנים, בעיקר בין 2016 ל-2017 בנו פלסטינים בית ספר, מסגד ומספר בתי מגורים באופן לא חוקי על האתר הארכאולוגי חורבת ענים העליונה (חירבת ע'ווין אל פוקא) הסמוך ליישוב ליבנה בדרום הר חברון.
 ארכלאיס: בינואר 2018 נחשף שפלסטינים פגעו עם דחפורים בשרידיה של העיר ארכלאיס שנבנתה על ידי ארכילאוס בנו של הורדוס, ונמצאת בקרבת הכפר הפלסטיני עוג'א א-תחתא.
 ארמונות החשמונאים: בפסח של שנת 2019 התקיימה חפירה בלתי חוקית שבוצעה על ידי ערבים, נחשף חלק מבית הקברות הקדום של העיר היהודית ביריחו, שפעל לפני כ-2,000 שנים בתקופת בית שני. חשיפת בית הקברות שנתגלה משקף את המציאות ההיסטורית של העיר יריחו וסביבתה מהמאה הראשונה לפנה"ס ועד לימי המרד הגדול במאה הראשונה לספירה. בית העלמין מכיל מאות קברים של אנשי העיר המלמדים על מבנה החברה שחיה באזור, חלקם קברים מפוארים השייכים לאנשי המעמד הגבוה של אותה התקופה, ולצידם קברים המעידים על אנשים מהמעמד הנמוך. לפי ממצאים שהתגלו, ישנן אף השערות כי חלק מהקברים היו שייכים למעמד הכוהנים.

 מאז 2020 
ממוזער|במרכז התמונה נראה טרקטור שמבצע עבודות בנייה בשטח האתר "מזבח הר עיבל". מצד שמאל למטה נראה האתר הפולחני מתקופת המקרא, והגדר הסובבת אותו.
 תל ארומה: בפברואר 2020 התבצע הרס נרחב על ידי דחפורים וכלים כבדים מטעם הרשות הפלסטינית במבצר שבתל ארומה, שיש שמזהים עם העיר המקראית ארומה בה פעלו אבימלך בן גדעון השופט ויוחנן הורקנוס החשמונאי, ודגל אש"ף הונף במקום. בדצמבר 2021 נבנה מסגד פלסטיני על שרידי התל. באוגוסט 2022 הכריזה הרשות הפלסטינית על כוונתה להקים גן ארכאולוגי על שרידי המבצר החשמונאי במקום. בהמשך שנת 2022 נסלל כביש אל מעלה התל על ידי הרשות הפלסטינית תוך השחתת ממצאים ארכאולוגיים במקום והטעיית כוחות צה"ל.
 תל עיטם: במרץ 2020 תועדו שודדי עתיקות הפוגעים בתל עיטם שבגוש עציון.
 מערות בר כוכבא: בינואר 2021 נתפסו פלסטינים מכפרים במערב הר חברון שודדים את מערות בר כוכבא באזור שפלת יהודה.
 מזבח הר עיבל: בפברואר 2021 פלסטינים תושבי הכפר עסירה א-שמאלייה פגעו בגדר המקיפה את המזבח בהר עיבל. הדעות בין החוקרים חלוקות האם האתר הוא אכן אתר מורשת ישראלי או אתר פולחני אחר מתקופת המקרא. בינואר 2023 פורסמו בעכשיו 14 מסמכים רשמיים של משרד השלטון המקומי ברשות הפלסטינית ובהם תוכנית בנייה של עשרות מגרשים על השטח בו עומדים כיום שרידיו של מזבח הר עיבל. בספטמבר 2023 החלה הרשות הפלסטינית בעבודות לבניית שכונה בת 32 מבנים באתר.
 ארמונות החשמונאים: בינואר 2022 סיכל המנהל האזרחי ניסיון של פלסטינים לבצע בנייה בלתי חוקית באתר ארמונות החשמונאים והמלך הורדוס סמוך ליריחו. עם זאת, תועדה פעילות של הרש"פ בחלק שבשטחי A הפוגעת באתר הארכאולוגי.
 רוג'ום אל קסאר: בפברואר 2022 חשף "הפורום לישראל ירוקה" תמונות מרוג'ום אל קסאר בגוש עציון, שבהן נראית פגיעה באתר ארכאולוגי אשר בו ממצאים המתוארכים לימי בית ראשון. הפגיעות נעשות על ידי מחצבה פלסטינית פיראטית הפועלת במקום. בתמונות נראית חציבה מאסיבית ליד אספר שבגוש עציון.
 בריכות שלמה: בספטמבר 2022 הרס המנהל האזרחי מבנה פלסטיני לא חוקי שנבנה בשטח האתר הארכאולוגי בריכות שלמה. באוגוסט 2023 נמשכו עבודות הבנייה הבלתי חוקיות באתר.תיעוד בטוויטר.
 אמת המים הרומית: בינואר ובפברואר 2022 הרסו פלסטינים מאזור בית פג'אר אמת מים רומית מתקופת בית המקדש השני.
 הר הבית: באפריל 2022 בעת ההתפרעויות בהר הבית שימשו עתיקות וממצאים ארכאולוגים לצורך בניית מחסומים כנגד כוחות הביטחון וחסימת הדרך שבה הולכים העולים היהודים להר.
 גן לאומי שומרון: ביולי 2022 הציתו פלסטינים אש וריססו כתובות גרפיטי באתר שומרון העתיקה (סבסטיה). חלקים נרחבים מהאתר נשרפו, ונזק נגרם לעתיקות ולממצאים הארכאולוגיים במקום. במרץ 2023 פרסמה עיריית סבסטיה בדף הפייסבוק שלה כי היא סללה כביש טבעת בתוך שטח הגן הלאומי שומרון, בתוואי שחודר כ-400 מטר לעומק שטחי C. במהלך העבודות נהרסה החומה ההרודיאנית ונפרצו מערות קבורה מתקופת בית שני שנשדדו והושחתו. אל הקברים הושלכו פגרי חזירים.
 חורבת אל מרג'ם: במרץ 2023 נחשף שחלקים מחורבת אל מרג'ם, ובה שרידי יישוב יהודי מימי בר כוכבא באזור קידה, נהרסו ונאטמו לטובת מבנים פלסטיניים לא חוקיים, שנבנים בסיוע אירופי, ובכלל זאת חלל תת-קרקעי עתיק נסתם באמצעות יציקת בטון.חשיפה של חנן גרינווד (ישראל היום).
 חורבת טרפין: באפריל 2024 התפרסם שבנייה לא חוקית, הרס ושוד האתר ממשיכים תוך ניצול מצב המלחמה בה מדינת ישראל נמצאת.
 בורג ליסנה: אתר עתיקות הממקום מעל צומת המשטרה הבריטית. הפלסטינים חזרו לאתר וממשיכים בעבודות הרס ובנייה לא חוקית במקום.
 בורג לאסנה: פריטי עתיקות יקרים נבזזו ממצודה ומאתר ארכאולוגי, והוצבו בתוך וילה שנבנתה בלב האתר הארכאולוגי, תוך פגיעה בשרידים ארכאולוגיים במקום.

 קבר יוסף 

בין השנים 2000 ל-2022 הושחת מתחם קבר יוסף בשכם מספר רב של פעמים על ידי פלסטינים תושבי שכם.

 ניסיונות התמודדות מדינת ישראל עם הרס אתרי המורשת 
 ניסיונות התמודדות עם שוד העתיקות 
בינואר 2021 השר רפי פרץ וראש מועצה אזורית שומרון יוסי דגן הקימו תוכנית למאבק בתופעה שתתפרש על פני שלוש שנים.

 ממצאי דו"ח מצב העתיקות בשטחי יהודה ושומרון 
בשלהי שנת 2021 פרסמו ארגון "שומרים על הנצח", "המרכז להגנת עתיקות ישראל" ו"פורום שילה", דו"ח מקיף על מצב העתיקות בשטחי יהודה ושומרון. על פי הדו"ח, במחצית הראשונה של שנת 2020 נסקרו כ-365 אתרים ארכאולוגיים בשטחי יהודה ושומרון. את הסקירה ביצעו ארכאולוגים בכירים וסיירי שטח במטרה למפות את מצב האתרים, את הנזק שנגרם להם ואת גורם הנזק והסיבה.

כ-75% מהאתרים שנסקרו נמצאים בשטח C, באתרים שנמצאים בשטחה של הרשות הפלסטינית ונמנעה גישתם של הסוקרים, נעשה שימוש בתצלומי אוויר וברחפנים. 80% מהאתרים שנסקרו – נפגעו, כלומר 292 אתרים מתוך 365 אתרים. כ-40% מהאתרים שנפגעו, פגיעתם חמורה, ובהם אתרים חשובים למורשת של עם ישראל. עבור חלק לא מבוטל מהאתרים זה כבר מאוחר מדי, והם נמצאים בסטטוס של "בלתי ניתנים לשחזור". האזור הפגוע ביותר הוא שטח B, ולטענת הדו"ח ניתן להוכיח כי הרשות הפלסטינית פועלת במכוון לעקירת כל עדות לקשר בין העם היהודי לארץ ישראל. בחלק מהמקרים – אנשיה הם אלה שנוהגים בדחפורים, ובמקרים אחרים – היא יודעת ומתעלמת.

 הקצאת תקציב לצורך שימור אתרי העתיקות 
בינואר 2022 הקצה השר לענייני ירושלים ומורשת זאב אלקין תקציב ייעודי לצורך שימור אתרים ארכאולוגיים ביהודה ושומרון. כמו כן השר אלקין הקים ועדה בין משרדית ייעודית לנושא, ובאוגוסט 2022 אושרו גם גיוסי פקחים נוספים לעבודת אכיפה ופיקוח ברחבי יהודה ושומרון במטרה להילחם בהרס העתיקות.

ביולי 2023 פרסם משרד המורשת כי ישנם ברחבי יו"ש 3,064 אתרי מורשת יהודיים, מתוכם 2,452 בשטחי C, כאשר שליש מהם, 1,150, נפגעו בדרגות שונות על ידי פלסטינים. בעקבות זאת החליטו שר המורשת עמיחי אליהו, שר האוצר בצלאל סמוטריץ' ושר התיירות חיים כץ, להקצות 120 מיליון שקלים לשם מאבק בהרס העתיקות, וזאת במספר מישורים: 17 מיליון שקלים יוקצו לפיתוח תשתיות באתרי המורשת ובפעולות הצלה באתרים שנפגעו. 10 מיליון שקלים יוקצו להצבת אמצעי מיגון סביב האתרים ופיקוח עליהם, איסוף מודיעין מקדים וניטור בשטח, רכישת מצלמות ורחפנים, הקמת דרכי גישה ויצירת דרכי הגעה לאתרים. 45 מיליון שקלים יושקעו בהקמת אתרי עוגן קולטי קהל, פיתוח תיירותי וכלכלי ושת"פ עם גורמי תיירות בינלאומיים, 23 מיליון שקלים יוקצו לפרויקטים להנחלת המורשת באוכלוסייה בישראל, ולדיגיטציה ואגירת חומרים היסטוריים. ועוד מיליוני שקלים יוקצו לפעולות הסברה בינלאומיות שיציגו לעולם את הנזק שנגרם להיסטוריה ולארכאולוגיה ברחבי יו״ש.

 דיון בוועדת החינוך בכנסת 
בדיון שהתקיים ב-24 בפברואר 2022 בוועדת החינוך בנושא פגיעה והרס של אתרי מורשת וארכאולוגיה ביהודה ושומרון, קראו חברי הכנסת לממשלה לגבש תוכנית סדורה לשמירה על אתרי המורשת והארכאולוגיה ביהודה ושומרון.

לטענת רשות העתיקות "כמעט כל מערה במדבר יהודה בשטח יהודה ושומרון נשדדה. אם הריבון יגיד לראש רשות העתיקות לטפל בהרס האתרים ביהודה ושומרון נעשה את זה בשמחה – אנחנו הגוף המקצועי שיכול לעשות את זה". נציג מטעם משרד המשפטים אמר: "התחלנו להיערך לנושא הזה, במובן של אכיפת החוק כריבון בשטחי יהודה ושומרון... כדי לגבש פתרון".

 ארגון 'שומרים על הנצח' 
בשנת 2015 הוקם על ידי סיירי שטח ומטיילים ארגון הגג 'שומרים על הנצח', קואליציית ארגונים להגנה על אתרי עתיקות ומורשת לאומית ביהודה, שומרון, בקעת הירדן ומדבר יהודה, מפני הרס והשחתה. מטרת המיזם היא "לקדם מדיניות ממשלתית אקטיבית של שמירה ופיתוח של אתרי המורשת הלאומית ולמען הדורות הבאים".

 שיקום 
בשלהי 2021 פתחה תנועת אמונים בשיתוף מחלקת תיירות של המועצה האזורית שומרון במבצע שבמסגרתו מגיעים מאות בני נוער מירושלים, שעלבים, פתח תקווה וממקומות נוספים ומסייעים בשיקום האתרים הארכאולוגיים ברחבי השומרון.

 ראו גם 
 הרס נכסי תרבות על ידי המדינה האסלאמית
 פסלי בודהה בבאמיאן
 פגיעה ארכאולוגית בעתיקות הר הבית
 תוכנית פיאד

 קישורים חיצוניים 
 סקר המורשת הלאומית

 שומרים על הנצח
 פגיעה באתרי מורשת וארכאולוגיה, באתר פורום שילה






 אביגיל זית, הערים הנעלמות בבקעת הירדן, עולם קטן






 הערות שוליים 

קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:פגיעות במבני דת ואנדרטאות
קטגוריה:מבנים שנהרסו
קטגוריה:מחלוקות הקשורות לתרבות
קטגוריה:ארכאולוגיה של ארץ ישראל