שאנדור סבאדוש

שאנדור סבאדוש (במקור פריישטדל, בהונגרית: Szabados Sándor; קומארום, 14 בינואר 1874 – ברית המועצות, אחרי שנת 1937) היה סוציאל-דמוקרט, לימים פוליטיקאי קומוניסטי בכיר יהודי-הונגרי קומיסר העם (שר בממשלה) לחינוך ציבורי, פקיד בקופה הלאומית לביטוח עובדים, עיתונאי, עורך דין, מתרגם. אשתו הייתה גיסתו של בלה קון.Magyar Lajos feleségül vette Korvin Ottó özvegyét. 8 Órai Újság 7. (1921: 158.) 6. הוא נשא לאישה את אלמנטו של אוטו קורווין.

קורות חיים
שאנדור פריישטדל נולד במשפחה יהודית כבנם של ז'יגמונד פריישטדל ושל יוהנה קראוס. ב-1892 ניהל חוגי לימוד סוציאליסטים בווינה ובלייפציג והיה חבר באגודת הכשרת פועלים. משנת 1893 עבד בנפסבה. ב-1898 גורש מבודפשט לקומארום, שם ייסד איגוד פועלים וארגן שביתות. הוא נידון לשנה וחצי בכלא על העלונים שהפיץ ועל עבודתו בשם "הקטכיזם של העם ההונגרי". ב-1903 פרסם את הנוסח המלא של מנשר המפלגה הקומוניסטית. לימים הפך לפקיד של הקופה הלאומית לביטוח עובדים. בשנים שלפני מלחמת העולם הראשונה הצטרף לאופוזיציה השמאלנית של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית (MSZDP), ובמהלך המלחמה השתתף בהתססה אנטי-מיליטריסטית. בשנת 1918 הפך לחבר במפלגת הקומוניסטים של הונגריה (KMP) המפלגה החדשה שהוקמה. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, מ-5 באפריל עד 24 ביוני, היה קומיסר העם (שר בממשלה) לחינוך ציבורי, ראש התעמולה והחינוך הציבורי, וחבר במועצת הפועלים והצבא המרכזית המהפכנית של בודפשט. לאחר נפילת הרפובליקה נעצר ב-14 באוגוסט 1919 בבודפשט ונידון למאסר עולם במשפט קומיסרי העם. הוא נמלט מהכלא ועבר לרוסיה הסובייטית במסגרת חילופי השבויים ההונגרי-סובייטי, שם בברית המועצות הפך לראש המדור הצרפתי - גרמני של המנהל הראשי הכללי לספרות. הוא נפל קורבן של שרירותיות משפטי הראווה של סטלין.

סבאדוש תרגם כמה יצירות סוציולוגיות להונגרית וכתב כמה חוברות שכנוע ותעמולה.

 כתביו 
 הקטכיזם של העם ההונגרי. קומארום, 1899.
 סוציאליזם. מכסי מגן. בודפשט, 1903.

 תרגומים 
 קרל מרקס - פרידריך אנגלס : המניפסט הקומוניסטי (עם הקדמה מאת קרל קאוטסקי, 1918, בודפשט, הוצאת נפסבה)
 קרל מרקס: מלחמת האזרחים בצרפת (כותרת משנה: מועצת המנהלים של ברית הפועלים הבינלאומי, ההקדמה נכתבה על ידי פרידריך אנגלס, נפסבה, בודפשט, 1918)

 לקריאה נוספת 
 לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. שאנדור סבאדוש.
 אלברט וארי : קורבנות השלטון האדום בהונגריה, בודפשט 
 מריה אורמוש : מהקתדרה עד גזר דין מוות, הוצאת Napvilág, בודפשט, 2011 
 לקסיקון התנועה ההיסטורית של תנועת הפועלים (הוצאת קושוט, 1976 )
 יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים

 Bölöny József: Magyarország kormányai. Az 1987-1992 közötti időszakot feldolg. és sajtó alá rend. Hubai László.
 Váry István-Heltai Nándor: Kecskemét jelesei. Szerk. Heltai Nándor. Kecskemét, Kecskemét Város Tanácsa, 1968.
 Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000.
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
 T. Kiss Tamás: [Kulturális] miniszterek 1848 és 1993 közötti időszakban. = A magyarországi kulturális minisztériumokról (1867-1993). Bp., Konferenciaközpont és Szabadegyetem Alapítvány, 1993.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
 Rév Erika: A népbiztosok pere. 1969.

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:יהודים קומיסרי העם (הונגריה 1919)
קטגוריה:מבצע חילופי השבויים ההונגרי-סובייטי
קטגוריה:שרי ממשלת הונגריה
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לברית המועצות
קטגוריה:קורבנות הטיהורים הגדולים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1874
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1937