תהילים ע"ה

תהילים ע"ה הוא המזמור השבעים וחמישה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-74). המזמור עוסק בתודה לאל ובתקווה הרבה שיש למשורר בישועתו גם בעת צרה. זהו המזמור הרביעי הפותח במילים "אל תשחת" (בדומה לתהילים נ"ז, נ"ח ונ"ט).

 תוכנו של המזמור 
המזמור מכיל 11 פסוקים, והוא עוסק בלימוד לקח ומוסר לרשעים ובשבח לאל השופט. באופן חריג יחסית לשאר מזמורי תהלים, האל גם משמיע את דברו.

המשורר פותח בשירה בשם כולם: "הוֹדִינוּ לְּךָ, אֱלֹהִים" (ב), ואף מציין את קרבת שם ה', כלומר קרבתו שלו למאמיניו: "וְקָרוֹב שְׁמֶךָ".

לאחר מכן המשורר מצטט את דברי האל עצמו: "בבוא העת "אֶקַּח מוֹעֵד" ואבוא לשפוט את הארץ וכל יושביה". ציטוט שנאמר כתגובה לבקשה המתוארת בסוף המזמור הקודם לנקום את נקמת האל מהרשעים "קומה אלוהים ריבה ריבך".

לאחר ציטוט זה המשורר חוזר לדבריו הוא ומזהיר את הרשעים לא להתגאות ולדבר בעזות וחוצפה כתוצאה מהצלחתם והישגיהם החומריים: "אָמַרְתִּי לַהוֹלְלִים אַל תָּהֹלּוּ וְלָרְשָׁעִים אַל תָּרִימוּ קָרֶן... תְּדַבְּרוּ בְצַוָּאר עָתָק (בגאווה)".

המשורר ממשיך ומנמק את אזהרתו: "כי לא ממוצא וממערב ולא ממדבר הרים" ההצלחה לא תלויה במסחר בארצות המזרח (מוצא) והמערב, את צמד המילים "ממדבר הרים" יש מפרשים כמכוונים אף הם לשיירות סחורה ההולכות במדבר, כמו כן יש מפרשים כי כמו המילים "מוצא" ו"מערב" המתייחסות לרוחות השמים אף "מדבר" ו"הרים" הם השלמה לרוחות, כך ש"מדבר" הוא הדרום המדברי, ו"הרים" הם הרי הלבנון שבצפון, ויש שפירשו שהכונה לרעיית הצאן במקומות המרעה שבהרים. כלומר ההצלחה לא תלויה בכוח האדם אלא רק באלוהים: "כִּי אֱלֹהִים שֹׁפֵט זֶה יַשְׁפִּיל וְזֶה יָרִים".

המשורר מוסיף ומגדיל את אזהרתו בתיאור כוס התרעלה השמורה ביד ה' על מנת להשקות בה את הרשעים " כי כוס ביד ה'... אך שמריה ימצו ישתו כל רשעי ארץ".

וזאת בניגוד למצבם החיובי של הצדיקים שיזכו לתשועה עליה המשורר מבטיח לזמר: "ואֲנִי אַגִּיד לְעֹלָם אֲזַמְּרָה לֵאלֹהֵי יַעֲקֹב".

המזמור נחתם בציטוט שני ואחרון מדברי האל להכרית את ממשלת הרשעים ולרומם את הצדיקים בישועה לעומתם: "וכל קרני רשעים אגדע תרוממנה קרנות צדיק".

 הקבלות במקרא
ניכרות הקבלות בין הפרק לתפילת חנה, לשניהם משותף מבנה משפטי השלילה המדלג על מילת "אַל", בשניהם מובעת תוכחה נגד דוברי "עתק", ובשניהם נאמר שה' הוא המשפיל והמרומם, אף חתימתם של שניהם היא בהתרוממות קרן הצדיק - או משיח ה'. לתיאור "כוס התרעלה" מקבילות רבות במקרא, ציור מלא של השקיית הכוס לאומות בא בספר ירמיהו.
הפרק בתרבות
הפסוק האחרון - "וְכָל-קַרְנֵי רְשָׁעִים אֲגַדֵּעַ תְּרוֹמַמְנָה קַרְנוֹת צַדִּיק" הוא חציו הראשון של ניגון חסידי, שהמשכו בפרק קל"ב בתהילים, פס' יח - "אוֹיְבָיו אַלְבִּישׁ בֹּשֶׁת
וְעָלָיו יָצִיץ נִזְרוֹ". מקור הניגון בחסידות חב"ד והוא מופיע כניגון קס"א בספר הניגונים של חב"ד. השיר מופיע גם בפרויקט צמאה בביצועו של אריאל זילבר.

 קישורים חיצוניים 

 תהילים ע"ה מתוך פרויקט 929

הערות שוליים

ע"ה