הקונגרס הציוני העולמי השמונה עשר

הקונגרס הציוני השמונה עשר התקיים ב-21 באוגוסט - 4 בספטמבר 1933 בעיר פראג שבצ'כוסלובקיה.

הקונגרס התנהל בצילו המאיים של עליית היטלר לשלטון והתגברות האנטישמיות בגרמניה, ורצח ארלוזורוב שיוחס לרוויזיוניסטים.

בקונגרס נקבעה התקווה כהמנון הרשמי של התנועה הציונית, ועל כן שרו אותו בעמידה.

נחום סוקולוב נבחר שוב לנשיא ההסתדרות הציונית העולמית.

 מנושאי הקונגרס 
 המתיחות עם הרוויזיוניסטים 

ממוזער|210x210px|העיתון "דבר" מדווח על רצח ארלוזורוב|ימיןב-16 ביוני 1933, נרצח חיים ארלוזורוב ממנהיגי היישוב וראש המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית בחוף תל אביב. הרצח, שנותר בלתי מפוענח, עורר סערה רבה ביישוב העברי והאשמות כבדות כנגד התנועה הרוויזיוניסטית.ממוזער|ישיבת הפתיחה של הקונגרס, נחום סוקולוב, נשיא הקונגרס, על בימת הנואמיםבעת נאומיהם של נציגי הרוויזיוניסטים, קמו כל נציגי סיעת הפועלים ועזבו את האולם בהפגנתיות.

בבחירות ביולי זכו תנועות הפועלים ביותר מ-44%. והרוויזיוניסטים רק ב-16%.
הרוויזיוניסטים לא נבחרו לנשיאות הקונגרס והצעות החלטה שלהם לא הובאו להצבעה. עקב כך, מנהיג התנועה הרוויזיוניסטית זאב ז'בוטינסקי סירב לנאום.

הנשיאות אישרה הקמת ועדת-חקירה שנתמנתה לבדוק ו"לעקור נטיות, העומדות בסתירה לעקרונות היסודיים של המוסר היהודי", כלומר רעיונות הרוויזיוניסטים.

 עליית היטלר לשלטון בגרמניה 

בעקבות עליית היטלר לשלטון גרמניה, והתגברות האנטישמיות, מינה הקונגרס את חיים ויצמן ליושב ראש הלשכה המרכזית של הסוכנות היהודית ליישובם של יהודי גרמניה. ויצמן נועד פעמיים עם מוסוליני, באפריל 1933 ובינואר 1934, בניסיון לגייס את עזרתו להקלת מצוקת היהודים בגרמניה. מוסוליני אמר לו: "אתם זקוקים למדינה יהודית". באוקטובר 1934 העיד ויצמן בתביעה המשפטית של יהודי שווייץ נגד הפצת "הפרוטוקולים של זקני ציון".

 ראו גם 
 התקווה#התקבלותו ביישוב, בתנועה הציונית ובמדינת ישראל
 רצח ארלוזורוב#הוויכוח ביישוב

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:ועידות ציוניות לפני קום המדינה
קטגוריה:פראג: היסטוריה
קטגוריה:1933
18