יעקב חאביף

הרב יעקב חאביף (חביףחתם בשם "חאביף", וכך גם קורא לבניו, אך בשער הספר המדפיסים כתבו "חביף", ולכן מוזכר כך לפעמים) היה רב, ספרא דדיינא, ש"ץ ודרשן באזמיר וביוזיל חיסאר.

 תולדותיו 
נולד לרב נסים אברהם, בנו של הרב חננאל חאביף, מחבר ספר מגדל חננאל. בשנת התק"ץ נפטרה אמו, ובי' בחשון תקפ"ח נפטר אביו.ויחי יעקב, סדר לך לך, דרוש ב' הייתה לו אחות בשם אסתרולה, שנישאה לאברהם פארדו.ויחי יעקב, סדר ויצא דרוש ב' מחותנו היה רחמים כלב אבן גבאי, שנפטר בשנת התרל"ה.ויחי יעקב, סדר מקץ דרוש א

במשך שלושים שנה היה סופר בבית דין לגיטין של רבו,בספרו מכנה אותו עט"ר מוה"ר זצוק"ל ומביא מתורתו כמעט בכל עמוד בספר. רבי חיים פאלאג'י, שמכנה אותו .כך הוא מכנהו גם בספר עמודי חיים (דף קב עמוד א'): " וכה הראני רב ספרא הרב ועצום זר"ק כמוה"ר יעקב חאביף נר"ו.." היה מתנהג בחסידות וסיגופים כל ימיו והיה מתענה תעניות ל"ז שעות ותעניות הפסקות רבות, יותר מארבעים, והתמיד במנהגו זה גם בימיו האחרונים.תענית המועילה לתיקון עוון הקרי, ובה מתענים 37 שעות קודם המולד בערב ראש חודש. ומקור התענית הוא בספר אמת ליעקב: "שנת העיבור בחדש שיהיה מולד החדש יו״ד שעות קודם ראש חודש אם יתענה האדם ל"ז שעות קודם המולד, דהיינו שיפסוק מבעוד יום ובלילה שנייה ישב בתענית עד עת המולד, ויקרא בתחילת הלילה בזוה,ק שמות דף קכ"ד – "הנה אנכי שולח מלאך" עד סוף הפרשה, וספרא דצניעותא כולו, ובפרשת יתרו דף ע"ט ע"ב ומשה וכו', ובפרשת פקודי דף ס"ב ע"ב – "רבי שמעון פתח" עד סוף הפרשה, ובזוהר ויקרא דף צ' ע"ב איש מזר׳ עד דף צ"ז ב"אשרי כי אשרוני בנות", ובפרשת פנחס דף ר"מ - "צו את בני ישראל" עד דף רמ"ב - "והא אוקמינא", ובדף רמ"ז – "בלולה בשמן כתית" עד דף רנ"ח – "הכתר א"ס איקרי", והאדרא רבא, ובסוף הלילה יקרא התהלים ב"פ שעולה כמניץ כפ"ר, ויאמר התפילה הסדורה בליל חג השבועות, ויעלה לו ארבע מאות תעניות, ויתוקן עון חילול ה׳ ועון הקרי. וכשיהיה המולד אז יפסוק תעניתו, ומובטח לו שהוא בן העוה"ב ולא יהא ניזוק באותה שנה, אכי"ר." ( אמת ליעקב ניניו דף קי"ז עמוד ג) בנוסף, היה מתלמידיו, וכן הסופר, של הרב יצחק נאבארו, מחבר ספר פני מבין. בנוסף, היה

בניו הם רבי חננאל מנחם ואברהם. בתו נישאה לרבי נסים יצחק אבן גבאי, שעסק בהדפסת ספרי חמיו.

האריך ימים, והיה בן יותר משמונים שנה עת הדפיס את ספרו.ויחי יעקב, הקדמת המחבר הי"ו בימי זקנתו חלה וסבל מחולי. נפטר בכ"ו באדר א' ה'תרמ"א (1881). הרב יוסף פאלאג'י ספד בהלווייתו.יוסף את אחיו עמוד קע

 ספרו 
 ויחי יעקב (אזמיר תרל"ח) - דרושים על סדר ספר בראשית, וביניהם גם דרושים להספדים, נישואים, שבת הלבשה.דף פב עמוד א והלאה כתב גם פירוש לשאר חומשי התורה שלא נדפס. קרא לספרו בשם זה  לספר הסכמה מהרב הכולל לאזמיר ואגפיה, הרב אברהם פאלאג'י.

 הערות שוליים 

קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1881