משימת רקיע

משימת רקיע הייתה משימת שיגורו של האסטרונאוט הישראלי איתן סטיבה, כחבר צוות Axiom Mission 1 המשימה הפרטית הראשונה לתחנת החלל הבינלאומית. צוות הניהול של משימת רקיע נבחר בשיתוף קרן רמון, סוכנות החלל הישראלית במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה ומשרד החינוך. לשם ביצוע המשימה עבר סטיבה הכשרת אסטרונאוט שכללה אימונים בנאס"א, SpaceX, Axiom Space, ESA, JAXA ובישראל. במסגרת המשימה השלים סטיבה עשרות ניסויים מדעיים והדגמות טכנולוגיות, העביר תכנים חינוכיים, יצר והציג אמנות ישראלית בתחנת החלל. בנוסף הוא קיים שיחה עם נשיא המדינה יצחק הרצוג ורעייתו והתארח מרחוק במפגש מיוחד של "זיכרון בסלון" לזכר יום השואה, שהתקיים במרכז הבקרה בתל אביב.

נשיא המדינה, ראובן ריבלין, הודיע ב-16 בנובמבר 2020 בהכרזה חגיגית על יציאתו של אסטרונאוט ישראלי: "איתן יקירי, שם למעלה, מעבר לרקיע השביעי, אתה תבצע שורה של ניסויים בטכנולוגיות ישראליות שחלקן פותחו על ידי נערים ונערות ישראלים. אתה תהיה שליחם של אותם מוחות מבריקים, דורות ההווה והעתיד של המחקר הישראלי המשובח, ותסייע להם להבין איך העולם עובד כשמסתכלים עליו מבחוץ. אתה תהיה נציג של ישראל במאמץ האנושי להבין את המנגנון המופלא שמאפשר את החיים על פני הכדור הזה, ולפצח את רזי היקום."

הנשיא הוסיף: "אנחנו נדרשים לשלב ידיים, מדענים ממדינות ומעמים שונים. זה כוחו של המדע. הוא מזכיר לנו שאנחנו חלק ממשהו גדול הרבה יותר, ומדבר אל הרוח האנושית שקיימת בכולנו."

שם המשימה 'רקיע' נבחר במשאל ציבורי (הצבעה אינטרנטית) מתוך שלושה שמות אשר הגיעו לקו הגמר: רקיע, אלומה וקדמה.

איתן סטיבה המריא לחלל כחבר צוות Ax-1, שהיה צוות האסטרונאוטים הפרטיים הראשון (PAM – Private Astronaut Mission) בתחנת החלל הבינלאומית. אנשי הצוות הנוספים היו המפקד, האסטרונאוט האמריקני-ספרדי מייקל לופז אלגריה, לארי קונור מארצות הברית ומארק פאטי מקנדה. ב-22 בדצמבר 2021, סוכנות החלל נאס"א הודיעה כי ארבעת אנשי הצוות עמדו בכל הבדיקות הרפואיות הנדרשות וכי הוועדה הרב-לאומית שמאשרת את המשימות לתחנת החלל העניקה את האישור הנדרש למשימה. ד"ר שיר סטיבה, רופאת ילדים בבית החולים לילדים ספרא בשיבא ובתו של איתן סטיבה נבחרה להיות אסטרונאוטית הגיבוי של איתן סטיבה ועברה את הבדיקות והאימונים יחד עם חברי הצוות ויחד עם אסטרונאוטית הגיבוי פגי וויטסון (Peggy Whitson).

לאחר כשנה וחצי של הכנות, אימונים, שבועיים בבידוד ומספר דחיות מסיבות טכניות ואקלימיות, ב-8 באפריל 2022 המריאה חללית הדרגון אנדבר (Endeavor) ובתוכה ארבעת חברי צוות Ax-1.

מנהלת משימת רקיע בישראל הייתה מירב כתריאל שטרקר. יחד איתה השתתפו בצוות; מלודי קורמן, מנהלת המבצעים של כל המשימה, אשר ניהלה את ההכנות על הקרקע ואת התיאומים של לוח הזמנים בתחנת החלל, כולל כתיבת התהליכים ואיתור המשאבים הנדרשים לביצוע כל תוכנית העבודה של משימת רקיע ; רן לבנה, מנכ"ל קרן רמון; ענבל קרייס, יו"ר התחום המדעי; ד"ר אלירן רפאל חמו, מנהל המטען המדעי ; עו"ד הדר ורניק שלו, יו"ר הוועדה החינוכית; מעיין הוניג ומאיה שמיט, רכזות המשימה החינוכית ; אודי אדלמן, אוצר משימת האמנות; הדס גור אריה, רכזת משימת האמנות.

בתחילת חודש אפריל 2022 נפתח חדר הבקרה ומרכז המבקרים של משימת רקיע במשרדי חברת צ'ק פוינט בתל אביב. ממתחם זה התנהלה התקשורת ישירות מישראל מול סטיבה וצוות תחנת החלל הבינלאומית. חדר הבקרה שימש את צוות רקיע, מדענים ואמנים בהתנהלותם השוטפת מול תחנת החלל הבינלאומית. לצד חדר הבקרה, נפתח מרכז לימודי-חווייתי שסיפק הצצה לתכנים של משימת רקיע ולחיים בתחנת החלל הבינלאומית. המתחם היה פתוח למשך חודש וביקרו בו למעלה מ-20,000 מבקרים.

איתן סטיבה לקח איתו לחלל מספר חפצים:
 עותק של התפילה לשלום המדינה שניתנה לו על ידי נשיא המדינה יצחק הרצוג
 דפים מיומנו של אילן רמון
 מטבע עתיק מימי מרד בר כוכבא משנת שתיים למרד היהודי ברומאים, ניתן לנשיאה לחלל באדיבות רשות העתיקות
 התנ"ך הזעיר בעולם, אשר מדעני הטכניון חרטו על גבי שבב סיליקון וניתן לסטיבה באדיבות מוזיאון ישראל
 דגם מוקטן של פעמון השלום העולמי, שהודפס במדפסת תלת מימד

 משימה מדעית, חינוכית ואמנותית 
 ניסויים מדעיים 
במסגרת החלק המדעי של המשימה, נבחרו 44 ניסוייםעל ידי ועדה מדעית טכנולוגית בראשות ענבל קרייס. מנהלת התוכנית המדעית של משימת 'רקיע' ומנהלת החדשנות בחטיבת מערכות טילים וחלל בתעשייה האווירית.

חלק מהניסויים שביצע סטיבה במסגרת המשימה:
 ניסוי של חברת החשמל בשיתוף חברת StoreDot שיבחן את הביצועים של סוללת ליתיום-יון חדשנית בתנאי מיקרו-כבידה.
 ניסוי שפותח במערך האונקולוגי שבמרכז שניידר לרפואת ילדים שאף לאפיין את תנאי מחלת הלוקמיה בתנאי תת-כבידה בנוכחות והעדר כימותרפיה.
 ניסוי שפותח על סמך מחקר של פרופסור שולמית לבנברג מהפקולטה להנדסה ביו-רפואית בטכניון בחיפה, ובחן אפשרות לייצור בשר מתורבת בחלל בטכנולוגיה של חברת אלף פארמס.
 ניסוי לבחינת היכולת לנצל את תנאי המיקרו-כבידה בחלל לייצור עדשות באיכות גבוהה באמצעות עיצוב נוזלים והקשחתם: ניסוי שתוכנן ונבנה על ידי חוקרים מהפקולטה להנדסת מכונות בטכניון, בשיתוף פעולה עם חוקרים ממרכז המידע של נאס"א, בחן את היכולת לנצל את תנאי המיקרו-כבידה בחלל לייצור עדשות באיכות גבוהה באמצעות עיצוב נוזלים והקשחתם. במהלך הניסוי, שארך כארבע שעות רצופות, סטיבה הזריק בעדינות פולימרים נוזליים במסגרת עגולה בתוך תא כפפות והצליח ליצר בהצלחה את הרכיב האופטי הראשון בהיסטוריה שנוצר בחלל.
 מחקר שכלל בדיקת הפעילות החשמלית במוח (EEG) בתנאי חלל ניסוי שבוצע על ידי חברת Brain.space שמטרתו להדגים את ההיתכנות המעשית של מעקב אחר שינויים אורכיים בפעילות המוח ובתפקוד הקוגניטיבי במהלך שהייה מתמשכת בחלל, וכדי לזהות ולכמת את השינויים על מנת לנטר את בריאות המוח ומערכת העצבים של אסטרונאוטים. בנוסף, הניסוי ניסה לאפיין שינויים בתפקודים קוגניטיביים מרכזיים ואת הביטוי שלהם בפעילות המוחית.
 אבחון מבוסס קריספר של וירוסים וחיידקים במשימות חלל: קריספר היא מערכת לעריכת גנים באופן יעיל, זול ובטוח ללא צורך במומחיות או ציוד רב. לכן המערכת עשויה להתאים לאבחון חיידקים ונגיפים במסעות לחלל ואולי אף לאבחן מחלות הקשורות לחקלאות חלל. בניסוי בדק סטיבה רכיבים מסוימים של הטכנולוגיה בתנאי מיקרו כבידה.
 ניסוי ILAN-ES עסק בתצפיות מן החלל על סופות ברקים ועל תופעות המכונות "שדוני ברקים": תופעות שמתרחשות באטמוספירה העליונה, בגובה 15 ק"מ עד 90 ק"מ. מטרת הניסוי הייתה לשפר את הבנת האירועים החשמליים באטמוספירה, ובמהלכו סטיבה הצליח לתעד שדון ברק אדום במהלך סופת ברקים סמוך למדגסקר.

 פרויקטים חינוכיים 
משימת רקיע היוותה הזדמנות היסטורית להשתמש בתחנת החלל הבינלאומית ככיתה המתקדמת בעולם, ולהנגיש מדע, טכנולוגיה, מדעי חברה ומדעי רוח נוספים לדור העתיד של מדינת ישראל דרך החלל ובפעם הראשונה בשפה העברית. במהלך שהותו בתחנת החלל הבינלאומית העביר והקליט סטיבה תכנים לטווח גילים רחב, מילדי גן דרך נוער בתיכון ועד סטודנטים באקדמיה. הפרויקטים תוכננו ונבנו על ידי ארגוני חינוך, אנשי חינוך, מורים ותלמידים ונבחרו על ידי ועדה שבראשה עמדה הדר ורניק שלו, מנהלת תחום החינוך של משימת רקיע בהשתתפות סוכנות החלל הישראלית ומשרד החינוך.

בין הפרויקטים החינוכיים שבוצעו במסגרת המשימה:
 "סיפור מהחלל": סטיבה הקריא מתחנת החלל הבינלאומית את הספר "יופי של עולם", שהופץ לילדי גנים שמשתתפים בתוכנית של ספריית פיג'מה בשנת תשע"ט. הספר, שסופר ואויר על-ידי פאול קור ונכתב על-ידי יעל גובר, מתאר את מגוון הצבעים, בעלי החיים והתופעות בעולם ומזמין את הילדים להוסיף משלהם ליופיו של העולם.
 "סיירת הפחמן", בשיתוף 'הרשת הירוקה': תוכנית חינוכית להכרת נושא פליטות גזי חממה (ובפרט פחמן דו-חמצני), הנוגעת באופן שבו החלל משמש אותנו כדי להכיר ולהתמודד עם התחממות כדור הארץ. במסגרת התוכנית, תלמידים בכל הארץ (מכיתה ה' ומעלה) מדדו ריכוזי פחמן דו-חמצני במקומות שונים, ובשיא העביר סטיבה שיעור בנושא קיימות מתחנת החלל הבינלאומית בשידור ישיר.
 תקשורת רדיו עם תחנת החלל הבינלאומית: פרויקט שבוצע בשיתוף 'מרכז מדעים הרצליה', שבמסגרתו למדו כ-200 תלמידי תיכונים בארץ על תקשורת לוויינים. בין היתר שאלו שאלות וקיבלו תשובות בתקשורת רדיו ישירה עם סטיבה, אשר אות הקריאה שלו ברדיו חובבים בחלל הייתה: 4Z9SPC. כל זאת, בזמן שתחנת החלל הבינלאומית עברה מעל ישראל.
 תחרות כתיבת שירים לבני נוער בכיתות ט' עד יב', בשיתוף עמותת 'מקום לשירה', וכתב העת "הבה להבא" במסגרתה, איתן סטיבה הקריא את שני השירים הזוכים שהיו לשירים העבריים הראשונים שהוקראו בתחנת החלל הבינלאומית.
חלק מן הניסויים המדעיים שנערכו במהלך משימת רקיע שימשו בסיס למערכי פעילות ייחודיים שפותחו על ידי צוות רקיע, מכון דוידסון לחינוך מדעי, בשיתוף קרן רמון וסוכנות החלל הישראלית. מערכי שעורים אלו אפשרו לתלמידי ותלמידות ישראל לערוך בעצמם ניסויים דומים וללמוד מדע בצורה חווייתית. בין מערכי השיעור שנוצרו על בסיס הניסויים ניתן למנות: רפואה באמצעות מכשור מתקדם, סוגי קרינה והתגוננות מפניה, מערכת החיסון האנושית. המערכים הופצו למורי ומורות כיתות ד' ומעלה בעברית, ערבית ואנגלית.

ב-27 באפריל, יומיים לאחר חזרתו של סטיבה לכדור הארץ, ערכה קרן רמון סקר בין למעלה מ-100 אנשי ונשות חינוך שהשתתפו בפרויקטים החינוכיים של משימת רקיע. מתוצאות הסקר עלה בין היתר כי 98% מן הפעילויות הקשורות במשימה בחלל עוררו את סקרנותם של התלמידים; 88% מן המורות והמורים הצהירו כי הפעילויות הקשורות לרקיע עודדו את התלמידים להפגין כישורי יצירתיות. תרמה לכך העובדה שכל הפעילויות החינוכיות בנושא החלל היו נגישות בעברית ובערבית.https://ramonfoundation.org.il/wp-content/uploads/2024/12/Ramon-Foundation-Impact-2024-HE.pdf

 אמנות 
משימת רקיע כללה גם פרויקט בתחום האמנות, עבודות האמנות נערכו בשיתוף המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית בחולון, ובתמיכה של מועצת הפיס לתרבות. אוצר ומנהל פרויקט האמנות של המשימה, אודי אדלמן יחד עם אורה סטיבה, פנו לעשרות אמנים בולטים וליוו תהליך יצירת העבודות. בין הנושאים בהן עסקו עבודות האמנות: הממדים הלא אנושיים - האסטרונומי, המולקולרי, הווירטואלי; הגוף האנושי בחלל; פסיכולוגיה של השהות בחלל; סאונד ותקשורת בתחנת החלל; וכן חיבורים למשימות המדעיות והחינוכיות והרחבתן. מטרת פרויקט האמנות היא ליצור צורות, פעולות ומחשבות פורצות דרך העוסקות במהות האנושית, בזמן ובחלל. כ-11 יצירות אמנות נווצרו והוצגו בתחנת החלל הבינלאומית, חלקן כלל את השתתפותו של איתן סטיבה. בין האמנים המשתתפים: ליאת סגל, יסמין מרוז, דנה יהלומי, אהד פישוף, האלה אבו פריח, רום אל קאדי, נסרה אזברגה, עולה אלקרינאוי, יוסרא אבו כף, עפרי כנעני, נמרוד אסטרחן, ינאי טויסטר, יעל פרנק, מעין צדקה, שחר פרדי כסלו, יזהר כהן, אסד עזי ונועה קלגסבלד.

 תרומה לחברה הישראלי 
המשימה נוהלה על ידי עמותה שמדינת ישראל תמכה בה באמצעות יזמים ומדענים ששלחו למשימה ניסויים, באמצעות תמיכה בפעילות החינוכית שלה וכן שלחה נציגים לוועדת ההיגוי. כך, מדינת ישראל הייתה שותפה במשימה וסייעה בפן החינוכי, הכלכלי, המדעי והטכנולוגי.

המחקרים והניסויים שהתבצעו במסגרת משימת רקיע הביאו לידי ביטוי שיתופי פעולה בינלאומיים בין חוקרים, חברות הזנק ומוסדות ישראליים לבין גופים בעולם, ובכך הביאו לידי ביטוי את מעמדם העולמי של הטכנולוגיה, היזמות והמדע הישראליים. המחקרים שבוצעו, צפויים לתרום לחיזוק היכולות המדעיות ברמה הלאומית, להבנת תהליכים טכנולוגיים, ולשיפור איכות החיים על פני כדור הארץ ומחוצה לו.

משימת רקיע הייתה צעד חשוב נוסף של מדינת ישראל בחקר החלל, ותרמה רבות להעלאת המודעות הן לאפשרויות הרבות הטמונות בחקר החלל והן בהבנת עתידנו על פני כדור הארץ בתחומים רבים ומגוונים: מדע, פוליטיקה, עסקים, תרבות, אמנות ועוד. כך לדוגמה בין הניסויים של משימת רקיע היו שיתופי פעולה בין בתי חולים ואוניברסיטאות, ובכך נסללה הדרך לשיתופי פעולה עתידיים ולפיתוח טכנולוגיות חדשניות בתחומי מפתח בעולם הרפואה, ביולוגיה, פסיכולוגיה, מדעי האטמוספירה, רכיבי לוויינים, קרינה, ועוד. בזכות החיבור שנוצר במסגרת המשימה בין מוסדות אקדמיים, בתי חולים, חברות סטארטאפ ותעשיית החלל הישראלית, גם תחום התעשיות המסחריות לחלל זכה לתנופה חסרת תקדים.

 הפעילות של משימת רקיע כחברה לתועלת הציבור 
משימת רקיע איפשרה ליזמים, חוקרים, תלמידים, מחנכים, סטודנטים, אמנים והציבור הרחב בישראל לקדם רעיונות חדשניים וסיפקה הזדמנות נדירה ליישום הרעיונות בתחנת החלל הבינלאומית. לאחר שובם של איתן סטיבה ויתר חברי צוות Ax-1 בשלום לכדור הארץ, ובעקבות דו"ח אימפקט שמדד את הפעילות של המשימה והדגיש, בין היתר, את הצורך של הקמת גוף שירכז פעילויות ויוזמות הקשורות לחלל, הוחלט להמשיך את פעילותה של רקיע.

בינואר 2023 הוכרזה משימת רקיע כחברה לתועלת הציבור השואפת לקדם את תחום החלל בישראל, לפעול לטובת מחקר, תעשייה ותרבות ישראלית.

כחברה לתועלת הציבור, מטרת רקיע היא לקדם ולפתח את האקוסיסטם של תחום החלל בישראל, תוך קידום שיתופי פעולה בינלאומיים, מתן דגש על חלל מאויש, מתוך חזון של "חלל לכולם". רקיע מקדמת יוזמות ופעילויות אשר מעניקות גישה לחלל דרך האקדמיה, התעשייה והנגשת החלל לכולם:

 תעשייה 
 פורום החלל הישראלי: בינואר 2024 הכריזו משימת רקיע וסוכנות החלל הישראלית במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה על הקמת פורום החלל הישראלי. לפורום הצטרפו רשות החדשנות, התאחדות התעשיינים, מכון הייצוא, Startup Nation Central. הפורום מחבר בין חברות, יזמים, חוקרים וגופי ממשל, ומשמש פלטפורמה לשיתוף ידע וליצירת שותפויות, במטרה לקדם צמיחה טכנולוגית וכלכלית ולתמוך במעמדה של ישראל בתעשיית החלל הגלובלית.
 מדע בתחנת החלל הבינלאומית: רקיע ממשיכה לקדם ולתמוך בחברות, חוקרים, יזמים ואמנים המבקשים לבחון רעיונות, טכנולוגיות וניסויים בתחנת החלל הבינלאומית. לדוגמה, המשך לניסוי ILAN-ES, שביצע איתן סטיבה במשימת רקיע ואותו הוביל פרופ' יואב יאיר גם במשימות Ax-1, Ax-2 ו-Ax-3 (ואותו ביצע גם האסטרונאוט הישראלי אילן רמון לפני 23 שנים). הניסוי המשיך אף במשימת AX-4, שם נקרא ניסוי UHU, בהובלת פרופ' ג'וזף בור בשיתוף עם פרופ' יאיר.

 אקדמיה 
 קהילת הסטודנטים SPACE CAMPUS IL - קהילת החלל של הסטודנטים בישראל, הוקמה על ידי רקיע ובשיתוף סוכנות החלל הישראלית, במשרד המדע, החדשנות והטכנולוגיה. הקהילה פועלת לחיבור סטונדטים לתעשייה, לקידום תחום החלל במוסדות אקדמיים ברחבי הארץ, ולחיזוק קשרים בינלאומיים. כארגון גג, הקהילה משתפת פעולה עם מועדוני ותאי סטודנטים העוסקים בחלל, ומספקת להם כלים ומשאבים להצלחה. בין המועדונים: הטכניון, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית, המכללה האקדמית אפקה, ואוניברסיטת בן-גוריון.

 חלל לכולם 
 תערוכת "חלל השראה": תערוכה שהוקמה בינואר 2023 בתל אביב ופתוחה לקהל הרחב ללא תשלום, המביאה את סיפורה של משימת רקיע ואת החזון של "חלל לכולם". התערוכה מציגה פריטים מקוריים שהאסטרונאוט איתן סטיבה לקח עמו לחלל, לצד תיעוד ייחודי של הניסויים המדעיים, הפרויקטים החינוכיים ופרויקט האמנות שבוצעו על גבי תחנת החלל הבינלאומית.
 מרכז חווייתי "מהנמל אל החלל": תערוכה שהוצגה בנמל יפו במהלך שנת 2024, והוצגה גם בפלנתניה בנתניה באמצעות שילוב של תיעוד ייחודי, פריטים מהמשימה ומיצגים אינטראקטיביים.
 עידוד אומנות בהשראת חלל: יוזמת אמנות ותרבות החלל של רקיע חוקרת את המפגש בין יצירתיות ומדע, ומעודדת עיסוק אמנותי-תרבותי בחלל הן כמרחב פיזי והן כמקור השראה. בהמשך לחזון פרויקט האמנות שנוצר כחלק ממשימת Ax-1 היוזמה תומכת באמנים ויוצרים המבקשים לדמיין מחדש את החלל באמצעות יצירות, תערוכות, אירועי תרבות ושיתופי פעולה. בין התערוכות שקודמו בתחום: תערוכת The Overview Effect, תערוכת Alternative Space, ואירוע 'מבט על חלל'.

 שיתופי פעולה 
 נחתם שיתוף פעולה ארוך טווח של רקיע עם חברת אקסיום ספייס, לקידום ישראל במשימות החלל הפרטיות לתחנת החלל הבינלאומית. באוקטובר 2024 חתמה רקיע על הסכם שיתוף פעולה עם תוכנית החלל ההונגרית HUNUR לקידום מדע וחינוך במשימת Ax-4.
 שיתוף פעולה חינוכי עם בית הספר CMS בהודו במסגרת הפעילות של רקיע בליווי משימות אסטרונאוטים, נוצר שיתוף פעולה עם בית הספר City Montessori School (CMS) לקנאו (Lucknow), הודו - בית הספר הגדול בעולם, המונה 65,000 תלמידים, שאחד מבוגריו הוא טייס משימת Ax-4, קפטן שובהנשו שוקלה.

ב-21.07.25 הוכרז על מינויו של איתן סטיבה לנשיא של כבוד של אוניברסיטת החלל הבינלאומית היושבת בצרפת. במסגרת תפקידו, ייטול חלק בפעילויות האקדמיות של המוסד, יפעל לחיזוק הקשרים עם שותפים בינלאומיים, יקדם יוזמות חינוכיות ומחקריות, ויתמוך בקהילת הסטודנטים והבוגרים הגלובלית של האוניברסיטה. המינוי נקבע לתקופה של שלוש שנים.

קישורים חיצוניים


 משימת רקיע, באתר סוכנות החלל הישראלית


 הערות שוליים 

קטגוריה:תוכנית החלל הישראלית
קטגוריה:2022 במדע
קטגוריה:דרגון 2
קטגוריה:תחנת החלל הבין-לאומית
קטגוריה:ניסויים
קטגוריה:אסטרונאוטים ישראלים
קטגוריה:תעשיית החלל