מיכל רוזנבוים

מיכל רוזנבוים (נולדה ב-2 בנובמבר 1975) היא עורכת דין ישראלית, שכיהנה כמנהלת רשות החברות הממשלתיות.

במסגרת תפקידיה הציבוריים עמדה בראש מחלקת הפירוקים ברשם העמותות ובראש היחידה לחיוב אישי של נושאי תפקידים ברשויות המקומיות שבמשרד הפנים. החל משנת 2013 הייתה הבעלים והמנהלת של משרד עורכי דין.

ביוגרפיה
מיכל רוזנבוים נולדה ב-1975 בבני ברק, למשה ולחיה מנדל. שירתה בשירות לאומי.

לרוזנבוים תואר ראשון כפול במנהל עסקים ובמשפטים מהמרכז הבינתחומי הרצליה, תואר שני בהצטיינות במשפט מסחרי מאוניברסיטת תל אביב (במסגרת תוכנית בה הסטודנטים לומדים סמסטר באוניברסיטת קליפורניה בברקלי), וכן תואר שני במנהל ומדיניות ציבורית מטעם אוניברסיטת תל אביב ותואר שני בהצטיינות בנדל"ן, מהמכללה האקדמית נתניה.

 קריירה 
בשנת 1999 הוסמכה לעריכת דין.

 מנהלת מחלקת הפירוקים ברשם העמותות 
החל מיולי 2001 ועד יוני 2004 שימשה כמנהלת מחלקת הפירוקים ברשם העמותות. במסגרת זו ביצעה הליכי ביקורת, פיקוח וחקירות, ביצוע הליכי פירוק מפעיל, וכן תוכניות הבראה בעשרות עמותות. הובילה להפקעת סמכויות הניהול בתאגידים בהם נמצאו ליקויים, ולתוכניות הבראה בחברה קדישא ת"א, ב ועוד.

 מנהלת היחידה לחיוב אישי במשרד הפנים
החל מינואר 2005 ובמשך שנתיים כיהנה כמנהלת היחידה לחיוב אישי במשרד הפנים. היחידה אמונה על איתור וטיפול במקרים בהם מתעורר חשד להוצאה כספית שלא כדין ברשויות המקומיות והבאתם בפני הוועדה לחיוב אישי. החיוב האישי הוא סנקציה יוצאת דופן במגזר הציבורי, במסגרתה מוטל חיוב אישי על נושא משרה או נבחר ציבור, בגין הוצאה כספית שלא כדין. התפקיד כלל ביצוע הליכי בקרה ופיקוח בכ-250 רשויות מקומיות בישראל ותאגידי הרשויות.

מעבר למגזר הפרטי
בשנת 2007 פרשה מהשירות הציבורי ועברה למגזר הפרטי, תוך שהיא נכנסה לשותפות במשרד עורכי הדין "רוגל בן עמי רוזנבוים", שלימים התמזג והפך למשרד "שרקון, בן-עמי, רוזנבוים".

בשנת 2012 מונתה על ידי בית המשפט המחוזי בתל אביב כמפרקת חברת פילת ישראל בע"מ, שנקלעה לקשיים כלכליים והגיעה לחדלות פירעון.

במהלך השנים ליוותה את הליך הבראת ארגון זק"א, שנוהל בידי נאמן וסייעה ביישום תוכנית ההבראה לארגון ואת הבראת בית החולים "ביקור חולים", לאחר שנקלע למשבר כלכלי.

בשנת 2013 הקימה משרד עורכי דין משלה שנקרא "מיכל רוזנבוים ושות'". במסגרת המשרד כיהנה כיועצת משפטית לתאגידים ציבוריים גדולים (לרבות רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות, חברות עירוניות ותאגידים ציבוריים), בתחומי המשפט המנהלי, כלכלי, בתחומי הרגולציה, ביקורת, חקיקה, פירוקים והבראות, פרויקטי תשתיות, כוח אדם ושכר.

בשנים 2011–2022 כיהנה כיועצת המשפטית של איגוד התאגידים העירוניים ברשויות המקומיות, המייצג כ-600 חברות כלכליות ועמותות עירוניות. רוזנבוים הובילה את הרפורמה בתאגידים העירוניים, שבבסיסה שינוי ברגולציה החלה עליהם ושיפור הממשל התאגידי בהם. מנכ"ל משרד הפנים החל ביישומה של הרפורמה. בנוסף, הובילה את מודל הבונוסים לעובדי התאגידים מול הממונה על השכר באוצר, קובי בר נתן. במסגרת פעילותה באיגוד, הנחתה פאנלים בוועידות העוסקות בתחומי המשפט והכלכלה.

 תפקידים ציבוריים 
בשנים 2018–2021 כיהנה כדירקטורית בחברת מקורות. קודם לכן הייתה דירקטורית בחברת נתיבי איילון.

הייתה חברה בוועדה המייעצת להענקת מגן שר הבריאות למתנדבים מצטיינים.

מכהנת כיועמ"ש בהתנדבות בעמותת "טף לטף" שמטפלת בילדים בעלי מוגבלויות קשות. כיהנה כיועמ"ש בהתנדבות בעמותת כ"ן - כוח נשים לקידום מנהיגות נשים בישראל.

במאי 2019 הייתה מועמדת מועדפת מטעם הקואליציה בכנסת לתפקיד מבקר המדינה, יחד עם מתניהו אנגלמן, אך ביום הגשת המועמדות, הסירה את מועמדותה.

מנהלת רשות החברות הממשלתיות
במרץ 2022 מונתה על ידי ממשלת ישראל השלושים ושש למנהלת רשות החברות הממשלתיות שתחת משרד האוצר. עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע הועברה הרשות למשרד לשיתוף פעולה אזורי שבראשות השר דוד אמסלם. ביוני 2023 פורסם כי השר אמסלם יוזם את פיטוריה של רוזנבוים. ביולי 2023 הורה אמסלם לרוזנבוים שלא לפנות אליו יותר, וכינה אותה ואת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, גיל לימון, "שותפים לפוטש". באוגוסט 2023 פנה אמסלם לנציב שירות המדינה, דניאל הרשקוביץ, בדרישה לפטר מיידית את רוזנבוים. לדברי רוזנבוים הדרישה לפיטורים היא על רקע דרישתו של אמסלם לבצע מינויים פסולים ופוליטיים של מקורביו בעשרות חברות ממשלתיות. שישה ממנהלי רשות החברות הממשלתיות בעבר פנו לראש הממשלה, בנימין נתניהו, בדרישה "לעצור לאלתר את תהליכי ההדחה אלו ולפעול לחזק את עצמאות הרשות ואת הניהול המקצועי בחברות הממשלתיות".

רוזנבוים התנגדה להחלטתם של אמסלם ושר התקשורת, שלמה קרעי, להדיח את יו"ר דואר ישראל, מישאל וקנין.

בסוף דצמבר 2023 הודיעה על התפטרות מתפקידה כמנהלת רשות החברות הממשלתיות, זאת לקראת סיום הליך העברת השליטה ברשות למשרד לשיתוף פעולה אזורי. לדבריה, השר אמסלם הפעיל לחצים לצורך מינוי מקורבים ופעילים פוליטיים ובעקבות ההעברה היא לא תוכל למנוע את השתלטות השר על החברות הממשלתיות. במכתב ההתפטרות מתחה ביקורת על התנהלות ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שהתעלם מבקשותיה להתערב בפעולות השר.  כהונתה הסתיימה בסוף ינואר 2024, אך עם הודעת התפטרותה הורה לה השר אמסלם להגיע למשרדי הרשות רק לשם חפיפה עם המנהל הנכנס.

 הוקרה 

 רוזנבוים נבחרה לרשימת עורכות הדין המובילות מטעם מדריך הדירוג Chambers & Partners
 נבחרה ברשימת "Power Women" של המגזין "פורבס ישראל".

חיים פרטיים
רוזנבוים היא בת זוגו של היועץ האסטרטגי אלי קמיר ואם לילדים מבן זוגה לשעבר אופיר העברי.

קישורים חיצוניים






ממאמריה:
 "ניגוד עניינים של עובד ציבור – בין המנהלי לפלילי תובנות מפסק דין אלון חסן", "מגזין רשויות", ינואר 2020 – מאמר המנתח את פסק הדין של בית המשפט העליון בעניין יו"ר ועד נמל אשדוד אלון חסן ובוחן את סוגיית ניגוד העניינים ובאילו נסיבות, ייחשב לעבירה פלילית.
 "פרויקטים בשיטת ה-ppp ככלי לקידום ביצוע פרויקטים ציבוריים בשותפות עם השוק הפרטי" – מגזין כלכליות, ספטמבר 2017

 הרפורמה בתחום התאגידים העירוניים קרובה מתמיד, באתר "רשויות", פברואר 2018
 עידן חיזוק טוהר מהידות ברשויות המקומיות יצא לדרך, "רשויות", פברואר 2019


הערות שוליים

קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:בוגרות שירות לאומי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי המרכז הבינתחומי הרצליה: משפטים
קטגוריה:בוגרות המרכז הבינתחומי הרצליה: משפטים
קטגוריה:עובדי משרד המשפטים
קטגוריה:עובדי משרד הפנים
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:דירקטוריות ישראליות
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1975
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975