שאול פתיה

חכם שאול פתיה (נכתב גם פתייה; כ"א בסיון ה'תרס"ז, 3 ביוני 1907 – כ"ג באדר ה'תשמ"ב, 18 במרץ 1982) היה רב, מקובל ומפענח חלומות.

 ביוגרפיה 
חכם שאול פתיה נולד בבגדאד, עיראק, לאביו הרב יהודה פתיה, אשר היה מקובל ידוע ולאמו רחל. בשנת 1925 עלה לארץ ישראל והוא כבן 18, הוא עלה יחידי, ורק בשנת 1933 עלה אביו והתאחד עמו, חכם שאול התגורר בירושלים עד לפטירתו.

 עיסוקו כמקובל 

חכם שאול למד תורה אצל אביו הרב יהודה פתיה, יחד עם הרב סלמאן מוצפי. אביו הרב יהודה פתיה, נודע בין היתר כמקובל העורך תיקונים, מקבל פדיונות נפש, מוציא דיבוקים, כותב קמיעות ופותר חלומות. חכם שאול למד ידיעות אלו מאביו, והמשיך בפעילויותיו המעשיות של אביו עד לפטירתו.

חכם שאול היה בעל חנות ספרים קטנה מול שוק מחנה יהודה. בחנות התקיימו אסיפות של רבנים ונכבדי העדה העיראקית. במשרדו בחנות ובבית הכנסת מנחת יהודה, קיבל קהל לשם ייעוץ, פיענוח חלומות וכתיבת קמעות. חכם שאול אף ביצע כאביו מספר הוצאות דיבוקים. חכם פתיה היה מרפא עממי, ואבחן על פי הדופק של האדם מהות חוליו וממה נבעה וכיצד הדרך לרפאותו. לאחר שמיעת הדופק היה מאבחן את גורם החולי באחת משלוש המילים הבאות: בהלה, צער או מחלה. שיטה זו הייתה מבוססת על קבלה מעשית וספרות תיקוני הזוהר.

בשנת 1942 הקים את הישיבה ובית הכנסת 'מנחת יהודה לעדת הבבלים' בירושלים, על שם אביו חכם יהודה פתיה, ובשנת 1945 עבר למשכנו ברחוב נבון 10. הסיבה להקמת המוסדות נבעה מחסרון במוסדות שיכלו לקלוט את העולים בני ארצות המזרח ובפרט בגדאד.

 פעילות חברתית וציונית 

היה פעיל חברתי ועסק בצרכי ציבור החל משנת 1929. בשנת 1935 נבחר למזכיר 'התאחדות צעירי ארם-נהריים', שמטרתה הייתה לשחרר אסירים מהכלא הבריטי על כניסה בלתי חוקית לארץ, והשגת סרטיפיקטים עבור עולי עיראק. מראשית שנות מלחמת העולם השנייה הקים מחסנים ששומשו לשם סיפוק צורכי מזון ותרופות לנצרכים. בנוסף סייע בהשגת סרטיפיקטים לפליטי השואה, כמו כן סייע לפליטים שהגיעו לישראל במציאת מקום מגורים. בשנים אלו גם היה חבר בקופת הצדקה 'חסדי דוד' מטעם 'ועד עדת הבבלים', לאחר מכן עמד בראש קרן גמ"ח לעדת הבבלים. בחנותו היה מקבל קהל בין היתר גם למען הענקת מתן סיוע כלכלי, בגדים ומצרכי מזון. בשנות ה-60 היה יו"ר התאחדות עולי עיראק בירושלים, וכמו כן התמודד לראשות עיריית ירושלים מטעם רשימת 'תנועת אחוה - לעדות המזרח'.

היה חבר באצ"ל, והתנדב במשמר העם הירושלמי, במסגרת זו לקח חלק בשמירה על המחסומים והשבת הסדר על כנו כדי לאפשר את עבודות ההצלה בעת הפיגוע ברחוב בן-יהודה שהתרחש בשנת 1948.

 הקמת מפעל חזון פתיה 

בשנת 1975 הקים ביחד עם בתו שמחה עובדיה את מפעל "חזון פתיה" לשיקום תעסוקתי של מתמודדי נפש, שהיה מחלוצי השיקום התעסוקתי בישראל. בשנת 1979 המפעל התרחב ועבר לשכונת סנהדריה בירושלים. בשנת 2011 הוקמה על שמו העמותה: לאלתר - הקרן לתמיכה בחולים נרקוטיים ע"ש שאול פתיה ז"ל.

 פטירתו 

בשנתו האחרונה ביצע ריטואל להחשת הגאולה. ליד קבר אביו בהר הזיתים, פנה אל האל בבקשה להתיר שבועתו ולגאול את השכינה, וקרא לנוכחים להצטרף לשירת "לכה דודי" כדי להאיץ את הקץ. לאחר מכן, חש כי פעולתו נכשלה, וטען שהדבר נבע מאי-השתתפותם של חלק מהנוכחים בשירה.

נפטר בירושלים ונטמן על יד אביו בנקודה הגבוהה בחלקה הבבלית בבית הקברות בהר הזיתים. על מצבתו חקקו בני המשפחה בין היתר את המשפט: "כואב חבלי משיח". לאחר פטירתו כתב עליו הרב מרדכי אליהו: "היקר באדם, האיש המופלא ומרומם מעם בעל חזון עצום, ר' שאול פתיה זצ"ל".

 פרשנות החלום 
חכם שאול היה מפרש חלומות על פי השיטה שקיבל מאביו הרב יהודה פתיה. בין השנים 1974–1977 פרופ' יורם בילו ערך ראיונות עם חכם שאול אודות שיטתו בפירוש החלום. בילו טען כי לרציונל שהציג לפניו שאול ביסוד חלק מפירושי החלום בשיטתו, גוון "כמו-פסיכואנליטי". אך בילו קבע כי הזיקה שהציב שאול בין שיטת פירוש החלום שלו לבין שיטת הפירוש של אביו הרב יהודה נראית מוצקה, ועל כן אין זה סביר שהושפעה משיטתו הפסיכואנליטית של זיגמונד פרויד. בילו אף תיעד מספר פירושי חלום שמסר לו חכם שאול בראיונות שערך עמו, ניתחם והציע מקורות השראה מתוך הספרות הרבנית לפרשנות.

חכם שאול לימד את יסודות תורת הקבלה, ואת שיטתו בפענוח החלומות את נכדתו חביבה פדיה בילדותה לערך בגיל עשר. פדיה ממשיכה לבצע שימוש בשיטתו של סבה, ושילבה אותה במסגרת שיטת תרגול מקורית רחבה שפיתחה בשם: 'העצמי והאינסופי'.

עקרונות גישתו לפענוח החלום

בילו ציין עקרונות בדרכי פענוח החלום שאפיינו את חכם שאול: 1. הבנת החלום מכוונת לעתיד, ולא לעבר. במידה והחלום מכוון לעבר, הוא נועד להצביע על תשוקות שכבר מומשו ולא כמו בפסיכואנליזה על תשוקות בלתי מודעות. 2. החלום הוא מסר מכוחות חיצוניים אך ישנם חלומות הבאים מהמחשבה ולאלו אין משמעות. 3. אמונה בתפיסת גלגול נשמות הוליכה אותו לראות בדמויות של נפטרים המופיעים בחלום כנשמות העתידות להיוולד. 4. פשרי החלום מוצגים כמסקנות נחרצות 5. המפענח אינו משתף את החולם בדרך בה הגיע לפתרון החלום. 6. המפענח משמש גם כמוכיח במידת הצורך 7. חלום אודות פגם בביצוע ריטואל דתי עשוי להצביע על פגם מיני.

פדיה ציינה בשם סבה מספר עקרונות שליוו אותו בפירוש החלום: 1. החלומות הם חלק מעבודת הבירור הקבלית. 2. יש סדר לחלום, וניתן לשים לב אם המספר החסיר פרטים. 3. הפרשנות אינה מבוססת על סימנים ואין משמעות קבועה לעניינים וחפצים המופיעים בחלום, אלא מדובר בסמלים ויש לשמוע את כל החלום כדי להבין את ההקשר. 4. על המפענח לזהות את רמת שכבת החלום: חלום מרפרף, בינוני, עמוק או עמוק מאוד. כאשר מהשכבה האחרונה מגיעים מסרים הנוגעים בעניינים הרוחניים ביותר.

 הוראת הפיוט ושימורו 
חכם שאול למד ידע ומסורות מוזיקליות מאביו חכם יהודה, ולימד לאחר מכן ידע זה לנכדו הרב יהודה עובדיה פתיה. לדברי הנכד, השתיקה בתוך הפיוט היא חלק מן הביצוע ומטרתה להטמיע את רעיון השיר בנפש. שאול שימר מסורת יחידאיות של לחנים בבליים לפיוטים, ביניהם: לפיוט 'יונת רחוקים' של ר' יהודה הלוי, וזו נכללה בדיסק 'יונת רחוקים', ולפיוט 'עדות השם' של ר' עבדאללה חנין. מסורות שלימד מצויות בדיסק 'נג'ארה' משנת 2013 ביוזמתה של נכדתו חביבה פדיה והכוללים פיוטים ממסורות משפחת פתיה.

בשנת 2024 'אלשיך: מרכז למוזיקה מסורתית' חברו אל נכדתו חביבה פדיה, והקימו בהשראת פעילותו של חכם שאול את 'ספריית אל המזרח: על שם חכם שאול פתיה' האוצרת מתעדת ומחדשת את עולמות המוזיקה-פיוט-ומיסטיקה.

 בספרות ושירה 
דמותו של הרב שאול פתיה שימשה השראה לנכדתו חביבה פדיה, והיא שילבה בספרי הפרוזה שלה 'חותמות' ו'אי M' את דמותו יחד עם עירוב של יסודות ביוגרפיים אותנטיים ופיקציה. בסיפור 'חותמות' על שמו קרוי קובץ הסיפורים כולו, הסב הוא אחד מגיבורי הסיפור, פדיה מתארת לפרטי פרטים את חדרו של סבה בו קיבל קהל, ומשלבת פענוח חלום בשמו, הסיפור הוא בדיה אך דרכי הפענוח הן בהתאם לשיטתו. בספרה 'אי M', היא מתארת על מציאת קלטת אחת המכילה ראיון שערך עם הסב האנתרופולוג פרופ' שמריהו רוזנר הלא הוא פרופ' יורם בילו בשם בדוי, ובו סבה מתאר יסודות בשיטתו בפרשנות החלום בהתאם למושגי הקבלה. בספר השירה שכתבה 'מתיבה סתומה', השיר 'ההולכים אחר מטתך' הוא שיר הספד לסבה.

המשורר בלפור חקק פרסם מספר שירים המתארים את חוויתו בימי ילדותו, כאשר בעקבות מספר פעמים בהם התעורר בבעתה, אמו סברה כי רוח רעה פקדה אותו, ועל כן לקחה אותו אל המקובל שאול פתיה שכתב לו קמעות לבליעה, שלדבריו פעלו עליו והפסיק להתעורר בלילה.

בשירו 'את הקמיעים הנסתרים בלעתי':

ובשיר נוסף 'צפונות':

חקק נתן לכך משקל רב וטען כי הקמיעים שכתב עבורו חכם שאול ושבלע בילדותו היו עבורו אירוע מכונן והם אלו שהפכו אותו למשורר וזו הסיבה לשירתו המיסטית.

 משפחתו 

מצאצאיו הידועים:
 פרופ' חביבה פדיה - חוקרת ומשוררת
 חנה פתיה - חוקרת מוזיקה ופיוט
 הרב יהודה עובדיה פתיה – פייטן וחזן, מנהל בית הכנסת מנחת יהודה.
 הרב חיים עובדיה – מכהן כרב קהילת 'מגן דוד' בלוס אנג'לס.
 שאול דה מלאך - מזכ"ל תנועת עזרא.

 ספרים בהוצאתו ועריכתו 

שאול עסק בפרסום והוצאה לאור של כתבי אביו הרב יהודה פתיה. ואף הוסיף להם הקדמות קצרות. כפי המתואר בעמודי השער של הספרים בהוצאתו, הספרים נדפסו ונכרכו במפעל חזון פתיה אותו הקים. צאצאיו ממשיכים כיום בהוצאת הספרים במסגרת: 'מכון הרה"ג יהודה פתיה זצוקל"ל מיסודו של ח"ר שאול פתיה בן ח"ר יהודה פתיה'. רשימה חלקית של ספרי אביו שהוציא לאור:
 יין הרקח - על האדרות, בצירוף הקדמת בן המחבר, תשכ"ב.
 מתוק לנפש - פירוש על זוהר סבא דמשפטים, מהדורה שנייה בצירוף הגהות המחבר בכתב יד, תשכ"ד.
 עטרת רחל - פירוש על מסכת אבות, בצירוף הקדמת בן המחבר, תשל"ה.
 אפיקי מים - פירוש על עץ חיים בקצור, מהדורת פקסימיליה של כתב היד, תשל"ח.
 כתר צדיק - ליקוטי דרושים ח"א, בצירוף הקדמת בן המחבר, תשמ"ג.
 בית לחם יהודה - על עץ חיים, מהדורה שנייה בצירוף הגהות המחבר בכתב יד.

בשנת תשל"ט סייע בפיענוח ותרגום הספר חוקי הנשים של הרב יוסף חיים מבגדאד מערבית לעברית.

 ספרו 
 הרהורים, דפוס קריית נוער: ירושלים, תשל"ה. יצא לאור בהוצאה מחודשת בשנת תש"ף, בהוצאת רליגיה מבית קדם, בכריכה נכתב: "חכם שאול פתיה... היה פעיל מחתרת ציוני, איש חסד ואינטלקטואל, תלמיד חכם ומפרש חלומות... החוברת הרהורים יצאה לראשונה לאחר מלחמת יום כיפור ובה מחשבות אישיות של המחבר והוא מעין יומן מיסטי".

 ראו גם 
 יהודה פתיה
 חביבה פדיה
 דיבוק
 פענוח חלומות

 לקריאה נוספת 
 יורם בילו, בין וינה לבגדאד: על מסורת קבלית של פירושי חלומות "פסיכואנליטיים", בתוך: כחלום יעוף וכדיבוק יאחז: על חלומות ודיבוקים בישראל ובעמים, עורכים: רחל אליאור, יורם בילו, יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, הוצאת מאגנס, ירושלים, 2013, עמ' 165–188.
 יורם בילו, סימני דרך, בתוך: על מלאכים, שדים ובני אדם: ספר היובל לכבוד יורם בילו, עורך: אנדרה לוי, הוצאת רסלינג, תל אביב, 2022, עמ' 16-14.
 יהודה עובדיה פתיה, הקדמה לפירוש בית לחם יהודה, 2003, עמ' טז-יז.
 שמעון ואנונו, ארזי הלבנון: אנציקלופדיה לגאוני וחכמי יהדות ספרד והמזרח, חלק ד, ירושלים, 2006, עמ' 1999–2000.
 מאיר וונדר, עיניך רואות, המכון להנצחת יהודי גליציה: ירושלים, 2009, עמ' 281.
 ישי שאול דביר, איש מבית לחם יהודה, גמ"ח דביר: בני ברק, 2012, עמ' 67–68.
 ש. וייס, חלום ולא באספמיה: מקובל בן מקובל, יתד נאמן, מוסף שבת קודש, 2017, עמ' 16–17.
 חביבה פדיה, חותמות, ידיעות אחרונות: תל אביב, 2014, עמ' 153–174.
 חביבה פדיה, אי M, ידיעות אחרונות: תל אביב, 2019, עמ' 302–304.
 שאול דה מלאך, הרהורים שניים: לדמותו ומשנתו של חכם שאול פתיה, בתוך: הרהורים, רליגיה מבית קדם, 2020.

 קישורים חיצוניים 

תגובות שכתב בעיתונות בנושא העדתי והמזרחי
 , .


עליו




 רן חורי, הרב יהודה פתיה – בעל תפילה מבית הכנסת "מנחת יהודה", באתר הפיוט והתפילה.
 הרצל חקק, נפלאות החכם יהודה פתיה, News1 מחלקה ראשונה, 1 בנובמבר 2012
 מכתב שנשלח מאהרון ששון עבדיל עזיז אל חכם שאול פתיה בערבית יהודית
 ספר תיקוני זוהר שתרם אביו ר' יהודה פתיה ל'מכללה' ובהקדשתו הוא מזכיר בברכת שמירה את בנו שאול.


 חביבה פדיה, פשט וסוד, ארץ אחרת, 60 ינואר-מרץ 2011, עמ' 19-16.
 חביבה פדיה, 'ראשית חכמה' ו'עקב ענווה' – מעשה בגינה רמוסה


מדיה ווידאו
 הרצל ובלפור חקק מספרים על חכם שאול פתיה וקמעותיו בדקות 21:05-17:00, , במאי: אילן רהב, 2017.
 נכדיו הרב חיים עובדיה וחנה פתיה במסגרת גליא – תחייה ספרדית, , 2015.

 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:משפחת פתיה
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:מקובלים ארץ-ישראלים
קטגוריה:מקובלים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הבבלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982