תהילים קל"ה

תהילים קל"ה הוא מזמור בספר תהילים הפותח במילים ”הַלְלוּיָה הַלְלוּ אֶת-שֵׁם ה' הַלְלוּ עַבְדֵי ה'". המזמור מפאר את גדולת הבורא ומעשיו, תוך ציון אירועים היסטוריים מיציאת מצרים וקריאה לקבוצות בעם ולעם כולו להלל את שם האל.

לדעת תוספות שני הפסוקים הראשונים במזמור, , הם חלק ממזמור קל"ד, ואילו מזמור קל"ה מתחיל במילים .

תוכן המזמור ומבנהו

המזמור פותח בפסוקים שבהם תופעת האפיפורה, דהיינו סיום זהה ובו שם האל בסוף מחציתו הראשונה של ששת הפסוקים הראשונים:

א הַלְלוּיָהּ הַלְלוּ אֶת-שֵׁם ה' הַלְלוּ עַבְדֵי ה'.
ב שֶׁעֹמְדִים בְּבֵית ה'בְּחַצְרוֹת בֵּית אֱלֹהֵינוּ.
ג הַלְלוּ יָהּ כִּי-טוֹב ה' זַמְּרוּ לִשְׁמוֹ כִּי נָעִים.
ד כִּי יַעֲקֹב בָּחַר לוֹ יָהּ יִשְׂרָאֵל לִסְגֻלָּתוֹ.
ה כִּי אֲנִי יָדַעְתִּי כִּי-גָדוֹל ה' וַאֲדֹנֵינוּ מִכָּל-אֱלֹהִים.
ו כֹּל אֲשֶׁר חָפֵץ ה' עָשָׂה:

פסוקים ו' ו-ז' מזכירים את גדולת הבורא במעשיו בטבע.
מפסוק ח' ועד פסוק יג מתוארים מעשי הבורא החל ממכת הבכורות במצרים, ולאחר מכן שאר המכות, המלחמה בסיחון ועוג מלך הבשן ולבסוף קבלת הארץ כנחלה לעם ישראל.

מפסוק יד עד יז מתוארים הגויים שאינם מאמינים בבורא, שהם עובדי אלילים שאין באלוהיהם ולא כלום. והמשורר מבטיח – "כְּמוֹהֶם, יִהְיוּ עֹשֵׂיהֶם-- כֹּל אֲשֶׁר-בֹּטֵחַ בָּהֶם".

פסוקים יט ו-כ קוראים לבית ישראל, בית אהרן, בית הלוי ויראי ה' – לברך את האל.

וסיום המזמור: "בָּרוּךְ ה' מִצִּיּוֹן שֹׁכֵן יְרוּשָׁלִָם הַלְלוּ-יָהּ."

מקבילות למזמור

למזמור מקבילות בספר דברים ובספר תהלים:
בפרקנו פסוק יד:
כִּי יָדִין ה' עַמּוֹ וְעַל עֲבָדָיו יִתְנֶחָם:

ספר דברים, לב לו
כִּי יָדִין ה' עַמּוֹ וְעַל עֲבָדָיו יִתְנֶחָם כִּי יִרְאֶה כִּי אָזְלַת יָד וְאֶפֶס עָצוּר וְעָזוּב.

 תהילים קט"ו  תהילים קל"הד עֲצַבֵּיהֶם כֶּסֶף וְזָהָב מַעֲשֵׂה יְדֵי אָדָם.
ה פֶּה לָהֶם וְלֹא יְדַבֵּרוּ עֵינַיִם לָהֶם וְלֹא יִרְאוּ.
ו אָזְנַיִם לָהֶם וְלֹא יִשְׁמָעוּ אַף לָהֶם וְלֹא יְרִיחוּן.
ז יְדֵיהֶם וְלֹא יְמִישׁוּן רַגְלֵיהֶם וְלֹא יְהַלֵּכוּ לֹא יֶהְגּוּ בִּגְרוֹנָם.
ח כְּמוֹהֶם יִהְיוּ עֹשֵׂיהֶם כֹּל אֲשֶׁר בֹּטֵחַ בָּהֶם.
ט יִשְׂרָאֵל בְּטַח בַּה' עֶזְרָם וּמָגִנָּם הוּא.
י בֵּית אַהֲרֹן בִּטְחוּ בַה' עֶזְרָם וּמָגִנָּם הוּא.
יא יִרְאֵי ה' בִּטְחוּ בַה' עֶזְרָם וּמָגִנָּם הוּאטו עֲצַבֵּי הַגּוֹיִם כֶּסֶף וְזָהָב מַעֲשֵׂה יְדֵי אָדָם.
טז פֶּה לָהֶם וְלֹא יְדַבֵּרוּ עֵינַיִם לָהֶם וְלֹא יִרְאוּ.
יז אָזְנַיִם לָהֶם וְלֹא יַאֲזִינוּ אַף אֵין יֶשׁ רוּחַ בְּפִיהֶם.
יח כְּמוֹהֶם יִהְיוּ עֹשֵׂיהֶם כֹּל אֲשֶׁר-בֹּטֵחַ בָּהֶם.
יט בֵּית יִשְׂרָאֵל בָּרְכוּ אֶת ה';  בֵּית אַהֲרֹן בָּרְכוּ אֶת ה'.
כ בֵּית הַלֵּוִי בָּרְכוּ אֶת ה' יִרְאֵי ה' בָּרְכוּ אֶת ה'.

הפסוק האחרון (כא) – "בָּרוּךְ ה' מִצִּיּוֹן שֹׁכֵן יְרוּשָׁלִָם הַלְלוּיָהּ". כתוב במגילת תהלים שנמצאה בקומראן – "יברככה ה' מציון שוכן ירושלים הללויה" – תחילתו דומה דומה לתהלים קכ"ח פסוק ה' – "יְבָרֶכְךָ ה' מִצִּיּוֹן וּרְאֵה בְּטוּב יְרוּשָׁלָ‍ִם כֹּל יְמֵי חַיֶּיךָ".

המזמור בליטורגיה
פרק זה והפרק הבא אחריו נחשבים לפי דעת ר' אחא בר יעקב להלל הגדול הנאמר בליל הסדר.

המזמור נאמר בסדר פסוקי דזמרה בשבתות ובחגים לפני תפילת שחרית.

לדעת הגר"א ולמנהג הפרושים, מזמור זה הוא שיר של יום ביום השישי של פסח (למעט שנה שבה ערב פסח חל בשבת), בשל סיפור עשר המכות ויציאת מצרים המופיע בו.

המזמור בתרבות
 כי יעקב - זאנוויל ויינברגר באלבום מן השמים בלחן של שמעון יואל וועבער.
 כי יעקב - בני פרידמן בלחן של ר' ישראל באדאנסקי, באלבום טביעת אצבע.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קל"ה
קטגוריה:שיר של יום
קטגוריה:פסוקי דזמרא של שבת