כס עשתרת

כסי עשתרת (או כס כרובים) הם כיסאות כרובים שהוקדשו כמִנְחָה, ונמצאו במקדשים פיניקים עתיקים, במיוחד באזורים סביב צידון, צור וחמון. לרבים מהכסים יש סגנון דומה, עם ראשים של כרובים על גופי אריות מכונפים משני צדי הכס.: "Compare the votive throne discovered at Umm el-'Amed (Dunand and Duru 1962: 168 pl. 67). [...] The heads are human, and each bears a head-dress or coiffure that reaches down to the shoulders. They also have stylized beards. On our throne, what remains of the headdresses/coiffures and beards of the cherubs stylistically parallels those of the Umm el-'Amed cherubs. In fact, it seems quite probable that they stem from the same artistic and iconographic milieu. We may further note the cherub thrones depicted on a Late Bronze/Iron I ivory from Megiddo, the sarcophagus of Ahiram (cf. Pritchard 1969: figs. 332, 456-59, respectively), a relief from Hadrumetum/Sousse (Cintas 1947: pls. 48-49), and a scarab from Sardinia (Bisi 1967: fig. 57). In each of those exemplars the cherubs have a feline body with wings, a tail, and styled hair, but no beard." ייצוגים של הכס נמצאו באתרים כנעניים ובאתרים פיניקים סביב הים התיכון, כולל לוח שנהב (וכן צלמית כס קטנה) ממגידו, ארון אחירם מגבל, פסל מהדרומטום  בקרבת קרתחדשת ועל חותם מת'רוס  בסרדיניה.

הסמליות של כס הכרובים ככס מלכותי באה לידי ביטוי בדברי יחזקאל ל צור בקינתו על העיר: . סמליות זאת מקורבת גם לסמליות המצרית העתיקה בה המלך מיוצג על־ידי ספינקס.

 חדר הכס בחמון 
ממוזער|120px|ימין|אחד הכסים שנמצאו בחמון

בעיר חמון שבתחומי צור התקיים בתקופה ההלניסטית מקדש המכונה "המקדש המזרחי", הכולל מכלול מבנים ואכסדרות, בנויים מסביב לחצר מלבנית שבאמצעה מבנה המקדש עצמו. בפינה הצפון־מערבית של מכלול המבנים, מחובר למבנה המקדש עצמו, נמצא חלל אותו פרשו החופרים כחדר כס (Chapelle בצרפתית, Chapel באנגלית). הוא התגלה בצורת ר' (או L), אך במקור היה כנראה מלבני. הכניסה אליו הייתה דרך דלת מונומנטלית בקצה הצפוני של הקיר המזרחי בחצר הפנימית של מכלול המבנים.

בפינה הצפון־מערבית של החדר, הנגדית לדלת, נמצאה במה בגובה 1.20 מטר, שהגישה אליה הייתה באמצעות חמש מדרגות בצדה הדרומי. בין הבמה לקיר הצפוני של החדר נמצאו שברי כס עשתרת מאבן, ולפי ההשערה הכס הוצב על הבמה. על יד הקיר הדרומי נמצא כן או במה קטנה, והחופרים שיערו שהוצב עליו מזבח, פסל, אובייקט פולחני או עוד כס; ייתכן שאת במה קטנה זאת עיטר משקוף.

מתוך שתים־עשרה צלמיות טרקוטה שנמצאו במקדש המזרחי, תשע נמצאו בחדר הכס, וייתכן שהן שימשו בפולחן עשתרת בחדר הכס.

 כתובת הכס מאזור צור 

אחד הכסים שהתגלה באזור צור (בחירבת א־טייבה, אתר מדרום־מזרח לראש מייה  וכמה קילומטרים מדרום לצור) נושא כתובת הקדשה (בנוסחת כתובות נדר מתומצתת) פיניקית לעשתרת. הכס מתוארך למאות ה־3 או ה־2 לפנה"ס, עשוי אבן גיר וגובהו 47 או 48 ס"מ; על המשענת מגולפות, כשתי מצבות, שתי דמויות אדם, ומתחת למושב מגולף סהר ומתחתיו שני פרחי לוטוס. המושב עצמו פנוי, וייתכן שהיה שמור לנוכחות עשתרת. הכתובת, החקוקה על הבסיס עליו עומד הכס בכתב הפיניקי המאפיין את צור, ידועה כ־KAI 17, ותוכנה הוא:

משמעות הכתובת היא: . הביטוי "גו הקדש" קשה מאוד; המילה השנייה בו לא ברורה וקריאתה שנויה במחלוקת. המילה "גו" מקבילה אולי למילה הארמית גו שמשמעה "בקרב", "בתוך", וניתן גם לפרשה לפי המילה הפיניקית "גו" (שאולי קרובה למילה העברית "גוי", עם; ראו כתובת המרזח) שמשמעה "קהילה". המילה השנייה נקראה בפענוח הראשוני "הקדש", וכך קראו ב־KAI, כך שמשמעות הביטוי היא "בתוך המקדש", אולם חוקרים אחרים הטילו ספק גדול בקריאה זאת, והציעו לקרוא "השדן" או "השער ב". הקריאה "השדן" מתפרשת כ"שׂדה"+"־ן" (המילה "שדה" נכתבת בפיניקית בלי ה'), ומגלה זיקה ל"עשתרת שד" (עשתרת השדה) האוגריתית,ידועה מלוחות KTU2 1.91, 1.148, 4.182 כך שקהילת מאמיני עשתרת זאת נקראים "גו השדן", קהילת השדה, כאשר השדה המדובר הוא כנראה מקודש, אולי השדה מסביב למקדשהּ. ייתכן גם ש"השדן" הוא שם פרטי פיניקי, ו"גו השדן" הוא הקהילה אותה אדם בשם זה הנהיג.; לשם הפרטי "השדן" ראו CIS I 3092 שנמצאה בקרתחדשת הקריאה "השער ב" יוצרת את הביטוי "עשתרת אש בגו השער באש לי", כלומר "עשתרת אשר בקרב השער באשר לי", כלומר שער נכסיו של המקדיש. השם "עבדאבסת" הוא שם תאופורי המאזכר את האלה המצרית בסתת.

 הכסים 

 רשימת כסים מפיניקיה 

תמונהתקופהאתרמיקום נוכחיכתובתתיאורפרסום ראשוןלא ממוסגר|123x123 פיקסליםהלניסטיגבלהמוזיאון הלאומי של ביירותאיןבחזית, שתי דמויות נוסכות נסך לתור פרח. על המושב, משטח מלבני להצבת חפץ.Henri Seyrig's original list of 10 known thrones in 1959: Seyrig, 1959, p. 51–52מוריס דוננד M. Dunand, Excavations of Byblos, II, p. 79, no.7225, p. 152לא ממוסגר|136x136 פיקסליםהלניסטיצידוןהמוזיאון הלאומי של ביירותאיןבחזית, עיטור פיניקי . על המושב, מגרעת גדולה מלבנית לייצוב חפץ. משענת ללא קישוטים.דוננד 1941Dunand, Bulletin du Musée de Beyrouth, V, 1941, p. 93, where the origin is given as unknown.לא ממוסגר|100x100 פיקסליםרומאיצידוןהמוזיאון הלאומי של ביירותכתובת יווניתמושב מאוד משופע, ללא אפשרות להצבת חפץ. על המשענת, סמל סהר וכוכב (המזוהה עם בעל חמון).1924, where the origin is given as unknown. The throne had been received in Sidon by L. Brossé: cf. Noel Aimé-Giron, Bulletin de l'Institut Français d'Archéologie Orientale, XXV, 1925, p. 206לא ממוסגר|100x100 פיקסליםצידוןמוזיאון הלובראיןנאיסקוס  ובתוכו כס עם שני ספינקסים. מעל הכס, חלל בצורת U להצבת חפץ עגול בתחתיתו: או בית אל וכתרו. בצדדים, כהנים בעבודתם.1933Noel Aimé-Giron, Bulletin de l'Institut Français d'Archéologie Orientale, XXXIV, 1933, pp. 31-;לא ממוסגר|100x100 פיקסליםצידוןהמוזיאון לארכאולוגיה של איסטנבולאיןנאיסקוס  דומה לקודם. מאחור, חלל קטן להצבת חפץ. בצדדים, אלה מכונפת.G. Mendel, Catal. of sculpt. (Museums imper. Ottom.), I, n ° 92 (attribution in the 5th century); Noel Aimé-Giron, Bulletin de l'Institut Français d'Archéologie Orientale, XXV, 1924, pp. 191-; cf. לא ממוסגר|100x100 פיקסליםהמאה ה־2 לפנה"סמדרום לצורמוזיאון הלובר ()כתובת פיניקית,
ראו #כתובת הכס מאזור צורעל הכס, שתי מצבות עם תבליטים המתארים כוהנים.1907 RonzevalleSébastien Ronzevalle, Le "Trône d’Astarté", Mélanges de la Faculté Orientale (Beirut) 3 (1909), 755–83, pls 9–10;Clermont-Ganneau, in Repert. epigr. sémit., n ° 800.לא ממוסגר|141x141 פיקסליםהלניסטיעין בעאל
(ליד צור)המוזיאון הלאומי של ביירותאיןמושב הכולל מצבה או בית אל.לא ממוסגר|102x102 פיקסליםהלניסטיאזור צורהמוזיאון הלאומי של ביירותאיןמושב הכולל מצבה או בית אל.לא ממוסגר|150x150 פיקסליםהמאה ה־4 לפנה"סחמוןמוזיאון הלובר ()איןבחזית, עיטור דקל פיניקי . השבר הבא היה ככל הנראה ראש אחד הכרובים בכס זה:לא ממוסגר|102x102 פיקסליםארנסט רנן 1860לא ממוסגר|129x129 פיקסליםחמוןהמוזיאון הלאומי של ביירותאיןהחזית שבורה. מושב אופקי, עגול בחזיתו. משענת ללא קישוטים. הכס גדול ויכול להתאים לאדם.דוננדלא ממוסגר|134x134 פיקסליםמקדש אשמן (ליד צידון)באתרואיןדוננדלא ממוסגר|100x100 פיקסליםמקדש אשמן (ליד צידון)המוזיאון הלאומי של ביירותאיןדוננדלא ממוסגר|158x158 פיקסליםהלניסטילא ידועהמוזיאון הלאומי של ביירותאין

 ייצוגים נוספים 

 צלמיות 

 ייצוגים דו־ממדיים 

 ראו גם 
 עשתרת
 ארון הברית
 רשימת כתובות כנעניות וארמיות

 לקריאה נוספת 
 Sébastien Ronzevalle, Le "Trône d’Astarté", Mélanges de la Faculté Orientale (Beirut) 3 (1909), 755–783, pls 9–10;







 קישורים חיצוניים 

 Lion-Throned Goddesses of West Asia



 הערות שוליים 

קטגוריה:עתיקות
עשתרת
קטגוריה:מיתולוגיה פיניקית
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים
קטגוריה:כתובות בפיניקית