הדר דנציג-רוזנברג

הדר דנציג-רוזנברג היא פרופסור מן המניין בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן וסגנית-הדיקנית לעניינים בינלאומיים; לשעבר סגנית דיקן למחקר (2021-2019).

מייסדת ומכהנת במשותף כיו"ר האגודה הישראלית למשפט פלילי. תחומי מומחיותה משתרעים על שדות המשפט הפלילי המהותי והדיוני, בדגש על חקר הפילוסופיה של המשפט הפלילי, מנגנוני צדק פליליים משלימים או חלופיים להליך הפלילי הנוהג, תורת המשפט הטיפולי ויישומה במשפט הפלילי, צרכים וזכויות של נפגעי עבירה, ונקודות המישק שבין משפט פלילי לעקרונות חוקתיים ולתיאוריות של מגדר.

 ביוגרפיה 
דנציג-רוזנברג נולדה בתל אביב וגדלה בחולון. בוגרת תיכון אילון. בשירותה הצבאי שירתה כקצינת מודיעין בחטיבת המחקר באמ"ן וכמפקדת בבית הספר לקצינות (בה"ד 12). בוגרת הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן (בהצטיינות יתרה), מוסמכת הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים (בהצטיינות יתרה) ובעלת תואר דוקטור למשפטים (בציון "מעולה") מאוניברסיטת בר-אילן. עבודת הדוקטורט שלה, בהנחיית פרופ' אהרן אנקר, עסקה בניתוח אחריות שותפים לעבירה בגין עבירה שונה או נוספת שביצע שותפם לעבירה המתוכננת, תוך הישענות על תובנות מתחום הפילוסופיה של המוסר.דנציג-רוזנברג, ה., & אנקר, א. (2011). דוקטרינת אחריות השותפים בגין עבירה שונה או נוספת במשפט הישראלי : (סעיף 34א לחוק העונשין) / מאת הדר דנציג-רוזנברג. [המחברת].

דנציג-רוזנברג התמחתה אצל פרקליטת המדינה, השופטת עדנה ארבל. בטרם הצטרפה כחברת סגל לפקולטה למשפטים בבר-אילן היא כיהנה כמנהלת הקליניקה לסיוע לנשים נפגעות אלימות במרכז לחינוך משפטי קליני לזכויות אדם ולאחריות חברתית של הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית, במסגרתה ליוותה נפגעות עבירות מין ואלימות בהליכים משפטיים (2009-2005).

בעשורים השני והשלישי של המאה ה-21, היא מרצה וחוקרת-אורחת מטעם מכון הלן דילר והמרכז לחקר המשפט והחברה בבית-הספר למשפטים של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי (2018-2016, 2020, 2023-2021). היא חוקרת-עמיתה בסמינר העולמי של זלצבורג (Salzburg Global Seminar) ובעבר הייתה חוקרת אורחת בבית-הספר למשפטים של אוניברסיטת Tilburg.

בשנים 2018-2016 ו-2021–2023 כיהנה כמרצה אורחת בבית-הספר למשפטים של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, בשנת 2025 כיהנה כמרצה אורחת בבית-הספר למשפטים של אוניברסיטת Goethe בפרנקפורט, גרמניה, והחל משנת 2023 היא מרצה-אורחת בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת נורת'ווסטרן בשיקגו.

 תחומי מחקר עיקריים ופעילות אקדמית 
מחקריה משלבים ניתוח תאורטי-נורמטיבי של המשפט הפלילי עם ניתוח אמפירי המשלב תובנות מתחומי מדעי-החברה.

 מודלים חלופיים להליך הפלילי העונשי 
ציר אחד של עבודתה עוסק במודלים חלופיים או משלימים להליך הפלילי האדברסרי-העונשי, אשר מבוססים על תפיסות של צדק קהילתי, שיתופי ומשקם. בסדרת מחקרים (עם פרופ' טלי גל) היא מפתחת את המושג "משפט פלילי מרובה-דלתות" (Multi-door Criminal Justice) לתיאור ריבוי הפרוצדורות, המטרות והערכים שהתפתחו בעשורים אחרונים במשפט הפלילי, לצד ההליך העונשי האדברסרי או כחלופה לו. כמה ממחקריה עוסקים בפיתוח תאורטי של גישת הצדק המאחה. מחקרים אחרים מתמקדים במודל בתי-משפט פותרי-בעיות. יחד עם פרופ' גל היא פיתחה מתודולוגיה להשוואה בין מאפיינים ותכונות של הליכי צדק פליליים במטרה לאפשר לקובעי מדיניות לזהות את הערכים שסוגי הליכים שונים מבקשים לקדם.

בין השנים 2016–2017 היא ערכה מחקר מלווה על בתי-המשפט הקהילתיים בישראל (עם פרופ' טלי גל), שמטרתו לתעד ולנתח את הידע שנצבר בתהליך ההכנה וההקמה של שני בתי-המשפט הקהילתיים הראשונים בבאר-שבע וברמלה ולהעריך את העבודה השוטפת שנעשתה בשלבים הראשוניים של הפעלתם. ממצאי המחקר סייעו לפיתוח והטמעה של לקחים במסגרת הרחבת הפיילוט למחוזות משפט נוספים. בין השנים 2018–2022 היא ערכה את מחקר ההערכה הראשון על בתי-המשפט הקהילתיים בישראל (עם טלי גל ואביטל מנטוביץ'), שעניינו למדוד את יעילות הפרויקט ולאתר משתנים וגורמים המשפיעים על מידת יעילותו.דין וחשבון מסכם: מחקר הערכה לתוכנית בתי משפט קהילתיים, אוגוסט 2023  בסדרת מחקרים היא דנה בשאלה כיצד נכון להגדיר ולמדוד "הצלחה" של מוסדות שונים במערכת המשפט הפלילי, הן במסלול הנוהג של ההליך הפלילי הרגיל, הן במודלים חלופיים לענישה.

בשנים האחרונות היא בוחנת את מודל בתי-המשפט הטיפוליים (Therapeutic Courts) בסדרת מחקרים אמפיריים על בתי-משפט פותרי בעיות בקליפורניה ובניו-יורק. מחקר שערכה עם הסוציולוג פיטר דיקסון מאוניברסיטת קולומביה בבית המשפט הקהילתי רד-הוק בברוקלין בעיר ניו יורק, בחן כיצד שחקנים שונים – שופטים, תובעים, סנגורים, עובדים סוציאליים, אנשי צוות שעובדים בבית המשפט הקהילתי, נאשמים לשעבר, בני משפחה של נאשמים ונפגעי עבירה, תושבים ובני נוער – תופסים את תפקידיו של בית-המשפט הקהילתי ברד-הוק, את משמעות מושג ההצלחה שלו ואת השפעתו על חיי הקהילה. לצורך כך נערכו תשע קבוצות מיקוד נפרדות עם הקהלים המוזכרים לעיל, שבהן התבקשו המשתתפים לתאר את התפיסות שלהם לגבי צדק, תפקידי בית המשפט הקהילתי, מטרותיו, הצלחותיו והאתגרים המרכזיים שהוא מעורר. המחקר ממשיג את בית המשפט הקהילתי כארגון גבול היברידי ורב־כובעי (boundary organization), המשמש בעת ובעונה אחת כבית משפט פלילי וכמוקד לשירותי רווחה וקהילה, ומשרטט את המתח המתמשך בין שליטה ענישתית (penal control) לבין דאגה לרווחת המשתתפים; בין שעתוק לבין שינוי של הלוגיקה הענישתית; ובין אידיאל של הגעה לחדילה מלאה מפשיעה לבין פרקטיקה של הפחתת נזק הדרגתית. על בסיס הנרטיבים של השחקנים השונים גובשו מדדי הצלחה לבית המשפט הקהילתי, כפי שנתפסים על-ידי קהליו השונים. מדדים אלה ישמשו את מנהלי ומפעילי בית-המשפט הקהילתי לדיוק המענים שניתנים לקהלים השונים, למיפוי פערים בין ציפיות לבין מציאות ולחיזוק האמון של הקהילה.

 נפגעי עבירה בהליך הפלילי 
בסדרת מחקרים על מקומם של נפגעי עבירה במשפט הפלילי היא מייבאת עקרונות תרפויטיים ופמיניסטיים אל החשיבה האנליטית הקלאסית של המשפט הפלילי. באמצעות אימוץ פרספקטיבה של הצטלבות זהויות (intersectionality), היא חושפת את הפער שבין צרכים של נפגעי עבירה מקבוצות שונות לבין המענים שניתנים להם במסגרת המצב המשפטי הקיים, וקוראת לרפורמות שיגבירו השתתפות של נפגעים בהליך הפלילי.

 המשפט הפלילי בעידן הדיגיטלי וברשתות החברתיות 
מחקרים אחרים שלה עוסקים בחשיבה על המשפט הפלילי בעידן הדיגיטלי, כדוגמת שאלת עיצוב גבולותיה של העבירה של פורנוגרפיית-נקם, או עיצובם הראוי של הליכים פליליים מקוונים. בכמה מחקרים אמפיריים (עם ד"ר ענת פלג) היא בוחנת את הפונקציה שממלאות הרשתות החברתיות עבור נפגעות ונפגעי תקיפה מינית המשתתפים בשיח החברתי ברשת על פגיעות מיניות. היא מנתחת את תפקידן של הרשתות החברתיות כמרחבי צדק קהילתיים בלתי-פורמליים ואת האופן שבו נפגעות תופסות אותן כמרחבים משלימים או חלופיים למערכת הצדק הפורמלית המדינתית. מחקריה חושפים את המניעים שגורמים לנפגעות לחשוף את סיפורן בשיח הווירטואלי על פגיעות מיניות; את ההשלכות החיוביות והשליליות שיש לחשיפת סיפורן ברשת על חייהן; את תפיסותיהן ביחס לשימוש בפרקטיקה של ביוש ("שיימינג") של תוקפיהן ברשת; את התהליכים הרגשיים שהן עוברות בתהליך החשיפה בהליך הפלילי בהשוואה לתהליך החשיפה במרחב המקוון; ואת האופן שבו הן תופסות את יכולתן הפוטנציאלית של הרשתות החברתיות לענות על צרכיהן בהשוואה ליכולת מערכת המשפט הפלילי. מחקריה מראים כי נפגעות המשתתפות בשיח בפייסבוק על פגיעות מיניות מעריכות בצורה גבוהה יותר את יכולתה של פייסבוק לענות על מרבית צרכיהן בהשוואה ליכולת של מערכת המשפט הפלילי. מכאן, שמערכת המשפט הפלילי צריכה לאמץ שינויים ורפורמות שיהפכו את ההליך לידידותי יותר עבור נפגעות, אם היא רוצה לעודדן לפנות לרשויות בעידן שבו קיימים עבורן מרחבים "מתחרים" אחרים.

 משפט פלילי מהותי והמישק עם משפט חוקתי 
ציר אחר של עבודתה עוסק במשפט הפלילי המהותי ובתורת הענישה. כמו כן היא עוסקת ביחסי הגומלין בין המשפט הפלילי למשפט החוקתי. כך, בסדרת מאמרים (עם פרופ' אריאל בנדור) היא עוסקת במעמדו החוקתי של עקרון שיוריות המשפט הפלילי ובפיתוח תיאוריה חדשה לביקורת שיפוטית על החוקיות של איסורים פליליים.

 פעילות ציבורית 
משנת 2013 היא מכהנת כחברת הוועדה המייעצת לסדר דין פלילי וראיות. בין השנים 2015–2019 היא כיהנה כחברת הוועדה המייעצת לגיבוש אמצעי הגנה על הציבור מפני עבריינות ברשת ("ועדת השיימינג"). ב-2013 מונתה כנציגת האקדמיה בוועדת האיתור לתפקיד נציב/ת הביקורת על הפרקליטות. בעבר התנדבה במחלקה המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית. כיום, היא חברת ועדת ההיגוי של המרכז האוניברסיטאי "רטורנו" לטיפול בהתמכרויות.

 פרסים ומענקי מחקר 
דנציג-רוזנברג פרסמה עשרות מאמרים בספרים ובכתבי-עת מובילים בישראל ומחוצה לה ומחקריה מאוזכרים בעשרות פסקי דין של בית-המשפט העליון ושל ערכאות אחרות. היא זכתה בפרסים ומלגות רבים, לרבות פרס חשין למצוינות בחקר המשפט לחוקרת צעירה, פרס קוהן למאמר מצטיין, פרס הרקטור למרצה מצטיינת, פרס הוראה Phi Beta Kappa Northern California Association Excellence in Teaching Award לשנת 2024, פרס פלדמן למצוינות אקדמית בשילוב עם תרומה חברתית לקהילה, מלגת הנשיא לדוקטורנטים מצטיינים, פרס ועדת החינוך של הכנסת למצוינות אקדמית ופרס גרטל מאייר למצוינות אקדמית.

היא זכתה במענקי מחקר שונים, לרבות מענק מה- Long-term Cyber Security Center באוניברסיטת קליפורניה בברקלי לעריכת מחקר על הסיכונים הגלומים במרחב המקוון לנפגעי/ות תקיפה מינית המשתתפים בשיח ברשתות החברתיות; מענק מטעם משרד המדע והטכנולוגיה בשיתוף עם האיחוד האירופי (Horizon 2020) למחקר על אלימות נגד נשים מהגרות ופליטות (עם פרופ' רות הלפרין-קדרי), מחקר מטעם הקרן הלאומית למדע (ISF) שעניינו בחינת ההתפתחות של מושג הגמול באמצעות ניתוח החלטות שחרור מוקדם של אסירים לטווח ארוך (עם ד"ר נתנאל דגן), מענקי מחקר מטעם ג'וינט-ישראל למחקר מלווה ולמחקר הערכה על בתי-המשפט הקהילתיים בישראל (עם ד"ר טלי גל ופרופ' אביטל מנטוביץ') ומענק מחקר מטעם Center for Justice Innovation בשת"פ עם מערכת בתי-המשפט של מדינת ניו-יורק לעריכת מחקר אמפירי בבית-המשפט הקהילתי בשכונת רד-הוק בברוקלין --  אחד מבתי-המשפט הקהילתיים הידועים בעולם.

דנציג-רוזנברג נשואה לכלכלן רועי רוזנברג ולהם שני ילדים. מתגוררים בקריית אונו.

 קישורים חיצוניים 

 פרופ' הדר דנציג-רוזנברג, באתר אוניברסיטת בר-אילן
 פרופ' הדר דנציג-רוזנברג, באתר אוניברסיטת קליפורניה בברקלי



 הערות שוליים 

קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בוגרות תיכון אילון/חדש (חולון)
קטגוריה:בוגרי תיכון אילון/חדש (חולון)
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:זוכי פרס חשין
קטגוריה:חיילי אגף המודיעין
קטגוריה:חיילות אגף המודיעין
קטגוריה:קריית אונו: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1978
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978