חוק האזנת סתר

חוק האזנת סתר, תשל"ט-1979 הוא חוק שנועד להסדיר את סוגיית האזנות הסתר בישראל. החוק מגדיר באילו מקרים מותר לבצע האזנת סתר ומיהם הגורמים המוסמכים לבצע זאת, את הבקרות והפיקוח אחר פעילות האזנת סתר. החוק קובע כי מי שמבצע האזנת סתר שלא כדין, דינו מאסר ל-5 שנים.

החוק אושר ב-1979 ומאז ועד ינואר 2022 הותקנו 7 תיקונים לחוק.

 עיקרי החוק 

 הגדרה 
 סעיף 1 לחוק מגדיר מהי "האזנת סתר": האזנה, הקלטה או העתקה של שיחה, ללא הסכמה של אף אחד מבעלי השיחה, כלומר אחד המשתתפים בשיחה או המעורבים בביצועה. להגדרה יש סייגים שונים, למשל איסור האזנה אם נועדה למטרת ביצוע עבירה (סעיף 3), או אישור האזנה אם נעשתה ברשות הרבים (סעיף 8).

 האזנת סתר שלא כדין 
 סעיף 2 לחוק מגדיר כי העונש על ביצוע האזנת סתר ללא היתר הוא 5 שנות מאסר. עוד מפרט הסעיף כי מי שעושה שימוש אישי במידע שנאסף במסגרת האזנת סתר, בין אם האזנת הסתר בוצעה כדין ובין אם לא, או מי שמוסר מידע מהאזנת סתר לאדם שאינו מוסמך לכך, דינו 5 שנות מאסר. שימוש במתקן ציטוט ללא היתר גורר גם כן 5 שנות מאסר. בהמשך לכך סעיף 2א כולל התייחסות ספציפית לחוקרים פרטיים וקובע כי בנוסף לעונשים שהוזכרו, רשאי בית המשפט לשלול לחוקר הפרטי את הרישיון למשך עד 7 שנים.
 סעיף 2ב מתייחס למקרים בהם מותר לעשות שימוש בחומרים שנאספו במסגרת שבוצעו שלא כדין וללא היתר. ניתן לעשות שימוש באישור היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה או הפרקליט הצבאי הראשי למטרות חקירה או מניעת פשע חמור או מטעמים מיוחדים של חומרת העניין. עם זאת, לא ניתן יהיה לעשות במקרים של האזנות סתר שבוצעו שלא כדין על ידי מי שיכול לקבל היתר חוקי לביצוע האזנות סתר.

 האזנת סתר למטרת ביטחון המדינה 
 סעיף 4 מעניק לשר סמכות לאשר בקשת האזנת סתר שהתקבלה מאגף המודיעין בצה"ל או מהשב"כ אם שוכנע כי הדרש נדרש מטעם ביטחון המדינה. על השר להעניק היתר בכתב ויש לתאר בו את זהות האדם או הקו או המיתקן שלהם תבוצע האזנה וכן פירוט לגבי השיטות שהותרו לביצוע האזנת הסתר. ההיתר קצוב לעד 3 חודשים, אך ניתן לחידוש. אם ההיתר ניתן על ידי שר הביטחון הוא מחויב להודיע על כך לראש הממשלה וכן ליועץ המשפטי לממשלה. בנוסף השר מחויב לדווח בכל שנה לוועדה משותפת של ועדת החוקה חוק ומשפט ושל ועדת החוץ והביטחון של הכנסת אודות מספר ההיתרים שניתנו על פי סעיף 4.
 סעיף 5 מתיר לראש אגף המודיעין בצה"ל או ראש השב"כ להעניק היתר לביצוע האזנת סתר במקרים דחופים בהם לא ניתן להמתין לקבלת אישור משר. עם זאת, תוקף ההיתר הוא ל-48 שעות בלבד ויש לעדכן מיד את השר והיועץ המשפטי לממשלה בנושא ולשניהם בנפרד הסמכות לבטל את ההיתר.

 האזנת סתר למניעת עבירות וגילוי עבריינים 
 על פי סעיף 6, נשיא בית משפט מחוזי או סגנו שהוסמך לעניין רשאי לאשר בקשת קצין משטרה ולאשר בצו ביצוע האזנת סתר אם שוכנע כי הדבר נחוץ לצורך חקירה, מניעת פשע או תפיסת עבריינים. במידה ולא מתקבל הצו, ניתן לערער על כך באמצעות היועץ המשפטי לממשלה לנשיא בית המשפט העליון. הצו צריך להכיל את כל הפרטים המופיעים בסעיף 4 לגבי היעד לביצוע האזנה וגם הוא מוגבל ל-3 חודשים עם אפשרות לחידושו. מפכ"ל המשטרה נדרש להעביר דיווח חודשי ליועץ המשפטי לממשלה בדבר היתרים שניתנו על פי סעיף 6. השר לביטחון פנים נדרש לדווח מדי שנה לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת מידע אודות כמות ההיתרים, האנשים ואמצעי התקשורת להם בוצעה האזנה.
 סעיף 7, בדומה לסעיף 5, נותן למפכ"ל הסמכות לאשר האזנת סתר במקרים דחופים ללא אישור שופט ובתוקף ל-48 שעות בלבד ועליו לעדכן באופן מידי את היועץ המשפטי לממשלה.
 סעיף 7א מתייחס ספציפית למקרים בהם במסגרת האזנת סתר נשמעת שיחה עם חבר הכנסת, שר או סגן שר. במקרים אלה יש להפסיק מיד את ההאזנה והתמלול ולהעביר את החומר לעיונו של השופט שנתן את ההיתר והוא זה שיקבע כיצד לטפל במקרה.

 מקרים בהם לא נדרש היתר 
 סעיף 8 מפרט את המקרים בהם לא נדרש היתר לפי חוק האזנות סתר: שיחה שמתקיימת ברשות הרבים; שיחות בינלאומיות, שנעשתה למטרות צנזורה מטעם הצנזור הצבאי הראשי או האזנה לאמצעי תקשורת צבאי או משטרתי על ידי חייל או שוטר בהתאמה.

 שימוש בהאזנת סתר כראייה 
 סעיף 13 קובע כי אם הראייה הושגה במסגרת האזנת סתר שבוצעה כדין ובהיתר היא קבילה בהליך פלילי להוכחת כל עבירה. עם זאת, אם האזנת הסתר בוצעה בניגוד לחוק, היא לא קבילה לשמש כראייה בבית המשפט אלא אם בית המשפט שוכנע כי הדבר עדיף בנסיבות העניין במסגרת הליך פלילי בשל פשע חמור. אך אם הדבר בוצע בניגוד לחוק על ידי מי שרשאי לקבל היתר הדבר לא ישמש ראייה אלא אם הוכח כי בוצע בתום לב.

 עוולה אזרחית 
חוק האזנת סתר אינו מתייחס לפן האזרחי-נזיקי. חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 משלים את הפן הזה, וקובע בסעיף 2(2) כי האזנת סתר היא פגיעה בפרטיות, זאת במידה וההקלטה בוצעה על ידי גורם שלא נוכח והיה צד בשיח ההקלטה עצמה. קביעה זו מאפשרת הגשת תביעות אזרחיות במקרים של הפרת החוק.

הנחיות פנימיות של המשטרת ישראל והאגודה לזכויות האזרח מתירות לאזרחים לצלם ולהקליט שוטרים, בתנאי שהצילום או ההקלטה אינם מהווים הפרעה ממשית לפעולת השוטר או לביצוע תפקידו. בשלב הגשת תלונה או מסירת עדות, באפשרות מוסר העדות להדגיש את בבקשה לוודא להקליט את החקירה או מתן העדות, כמו לחתום בסוף החקירה "מבקש גם תמלול" לווידוא כי ההקלטה נעשתה, וכי מהלך החקירה תועד כנדרש בפרט. המשטרה תבחן את הבקשה על פי הנהלים שלה וסוג העבירה. הקלטת חקירה משטרתית על ידי נחקר באופן סמוי אסורה, ואפשרית רק במקרה הודעה על כך לחוקרים, כשהמכשיר צריך להיות גלוי, ובסוף החקירה תצורף לתיק החקירה כראיה.

לפי נוהלי נציבות שירות המדינה קיים איסור הקלטות סתר בין עובדי מדינה כ"=עבירת משמעת", למעט מקרים חריגים של הקלטת ישיבות או הקלטה לצורך הגשת תלונה.

הסכם אי מעקב ישראל - ארצות הברית
בין ישראל לארצות הברית קיים הסכם איסור מעקב אחר אזרחי מדינת האחר. במקרה של ריבוי אזרחויות, המעקב מתאפשר לשתי המדינות.

ראו גם


 מעקב סמוי
 חוק הגנת הפרטיות
 הזכות לפרטיות
 מעקב המונים
 פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל

הערות שוליים

האזנת ספר
קטגוריה:הכנסת התשיעית: חקיקה
קטגוריה:1979 בישראל
קטגוריה:פרטיות
קטגוריה:עבירות פגיעה בפרטיות