ביקור נשיא מדינת ישראל הרצוג בטורקיה

ביקור נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג בטורקיה נערך ב-9 במרץ 2022 ועד למחרת. הביקור היה חלק טקסי בתהליך חידוש היחסים בין שתי המדינות לאחר עשור של מתיחות, שבמהלכו הורדו יחסי ישראל–טורקיה לרמת משרדי קישור בלבד. הוא זכה להתייחסות רבה בתקשורת הישראלית והטורקית. במהלך הביקור נפגש הרצוג עם ארדואן והתארח בארמון דולמאבהצ'ה באיסטנבול, ונפגש עם נציגי יהדות טורקיה.

הרצוג היה למנהיג הישראלי הראשון שבא לביקור בטורקיה מאז שנת 2008. הביקור סימן תפנית אסטרטגית ביחסי ישראל–טורקיה, לאחר עשור של מתיחות דיפלומטית. קבלת הפנים הרשמית בארמון הנשיאות באנקרה הייתה חמה, ושיקפה את רצונה של טורקיה להתקרב לישראל, בין היתר מתוך שיקולים כלכליים ואזוריים. הביקור סלל את הדרך להחזרת השגרירים ולהידוק שיתוף הפעולה הביטחוני והמודיעיני, כמו גם ייצב את מעמדה של ישראל כשותפה לגיטימית במזרח התיכון, מול מדינה מוסלמית מרכזית החברה בנאט"ו. בכך, שימש הביקור נקודת ציון בתהליך הנורמליזציה בין המדינות, וביסס תשתית לשיתופי פעולה עתידיים.

רקע

החל מ-1986 ועד ראשית העשור הראשון של המאה ה-21 נחשבו ישראל וטורקיה בעלות קרבה מיוחדת. עם התחזקות הגורמים האסלאמיים בטורקיה ועליית רג'פ טאיפ ארדואן לשלטון בבחירות בשנת 2002 היא הלכה והתקרבה לאסלאמיסטיים, ויחסיה עם ישראל הצטננו. שיא השפל ביחסים חל ב-2010 בעקבות אירועי המשט לעזה בהובלת ארגון "IHH" ובתמיכת ממשלת טורקיה, שלאחריהם הורידה טורקיה את דרג היחסים. בשנים שלאחר מכן הגבירה טורקיה את תמיכתה בחמאס ובארגונים פלסטינים נוספים, והובילה החלטות אנטי-ישראליות בפורומים הבינלאומיים.

באוגוסט 2020, טורקיה הביעה התנגדות להסכם הנורמליזציה שנחתם בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות. משרד החוץ הטורקי פרסם הודעה לפיה "ההיסטוריה לא תסלח לאיחוד האמירויות על ההסכם", והודגש כי לפלסטינים שמורה הזכות להגיב להסכם בעוצמה שיבחרו. בהמשך אף נמסר כי נשקלת אפשרות לסגירת השגרירות הטורקית באיחוד האמירויות. בתגובה, ישראל הביעה את תמיכתה ביוון לנוכח פלישות טורקיה למים הטריטוריאליים היווניים.

עם כניסתו של יצחק הרצוג לתפקיד נשיא מדינת ישראל, התקשר ארדואן לברך אותו. מאז ניסה להרצוג להתניע מהלכים לחימום היחסים בין המדינות. במהלך חצי השנה הראשונה לתפקידו דווח על שיחות ידידותיות רבות ועל קשר אישי בין השניים. ב-9 בנובמבר 2021 נעצר זוג תיירים ישראלים, לאחר שצילמו את מעונו של נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן. בעקבות זאת המטה לביטחון לאומי הוציא אזהרת מסע לטורקיה. ב-18 בנובמבר 2021 הזוג שוחרר ושב לישראל. באותו יום שוחח ראש ממשלת ישראל, נפתלי בנט, עם נשיא טורקיה. זו הייתה השיחה הראשונה בין מנהיגי ישראל וטורקיה, מאז שנת 2013. עם הפשרת היחסים בין המדינות, בינואר 2022 דווח כי במהלך שיחה בין ארדואן להרצוג, הציע ארדואן להרצוג להיפגש עימו באנקרה. כלי תקשורת ישראלים רבים ראו בזאת כ"תחילתה של ההתחממות המחודשת ביחסי ישראל-טורקיה".

מהלך הביקור 
 קבלת פנים 
ממוזער|מסדר חגיגי לכבוד הנשיא הרצוג
ממוזער|פרשים נושאים דגלי ישראל וטורקיה
250px|ממוזער|הרצוג סוקר את משמר הכבוד הטורקי על רקע דגלי ישראל טורקיה
בצהרי יום רביעי, 9 במרץ 2022, נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג ורעייתו מיכל הרצוג נחתו באנקרה. לאחר שהניח זר על קברו של אבי האומה הטורקית מוסטפא כמאל אטאטורק, התקיים טקס קבלת הפנים שנערכה לנשיא הרצוג בארמון הנשיאות באנקרה, במופע טקסי רב־רושם. ההכנות המדוקדקות מצד הממשל הטורקי נועדו להעניק להרצוג את מרב הכבוד, כאמצעי להדגשת חשיבות המהלך בעיני טורקיה, ולשקף את רצונה הממשלה להדגיש את חשיבות האירוע מבחינה מדינית. זאת מתוך כוונה לסיים את העכירות שאפיינה את יחסי המדינות בתקופת נתניהו, ולפתוח דף חדש של פיוס ושיתוף פעולה.

הטקס הממלכתי המלא כלל פרישת שטיח אדום, משמר כבוד, תזמורת צבאית טורקית ניגנה את ההמנון הלאומי "התקווה", ודגלי ישראל הונפו לצד הדגלים הטורקיים ברחבת הארמון, וברקע נורו מטח כבוד בירי 21 תותחים. משמר הכבוד כלל חיילים בלבוש היסטורי מייצג של תקופות שונות באימפריה העות'מאנית. מדובר בפרקטיקה ייחודית שאותה שומר ארדואן לאירועים בעלי משמעות סמלית, והענקתה לאורח ישראלי הבהירה את גודל השינוי. גם הנפת הדגלים בולטת, היות שזהו מפגן טעון במדינה מוסלמית שבה הסוגיה הפלסטינית זוכה לרגישות ציבורית רבה.

קבלת הפנים, כמו גם ההצהרות שנמסרו במהלכה, שיקפו שאיפה לנורמליזציה בין המדינות, ונשאו אופי סמלי לצד תכלית מדינית, תוך הדגשת הפוטנציאל לשיקום האמון ולביסוס תשתית לקשרים יציבים. לאחר טקס קבלת הפנים הרצוג פרסם ברשת החברתית "טוויטר": "אני מודה לנשיא טורקיה ארדואן על קבלת הפנים החמה בארמונו. אני מאמין שכל העמים, הדתות והמדינות יכולים וצריכים לחיות באזורנו בשלום, וכי שותפויות יביאו עימן ברכה ושגשוג עבור כולנו".

 פגישה ומסיבת עיתונאיים 
לאחר קבלת הפנים נכנסו הרצוג וארדואן לפגישה אישית בארמון. השיחות הפרטיות הממושכות הוגדרו כ"חמות ופתוחות". שניהם הדגישו את הצורך "לשקם את האמון" ולהשאיר את המשקעים מאחור, ואת מחויבותם לקידום דיאלוג ולבחינת תחומים פוטנציאליים לשיתוף פעולה, בהם אנרגיה, ביטחון, סחר ונושאים אזוריים אחרים. הביקור זכה לסיקור נרחב בתקשורת הטורקית והבינלאומית. עיתונים מובילים בטורקיה כמו "הורייט" ו-"Daily Sabah" הציגו את המפגש כהזדמנות נדירה, ואף פרשנים ביקורתיים למשטר הדגישו את הממד ההיסטורי של האירוע. כלי תקשורת מערביים הדגישו את העובדה שזהו הביקור הרם ביותר של נציג ישראלי מאז התקרית במשט המרמרה (2010), ואת השלכותיו על האזור כולו.

בתום הפגישה, כינסו המנהיגים מסיבת עיתונאים, ארדואן התחיל לנאום בטורקית ולאחר מכן נאם הרצוג בעברית. שניהם הצהירו כי פסגה זו היא "נקודת מפנה ביחסים בין טורקיה לישראל" והביעו תקווה לשיקום היחסים. כמו כן הוכרז כי שר החוץ הטורקי מבלוט צ'בושולו יבקר בישראל באפריל 2022. עוד הצהירו על נושאי הפגישה בין השניים: קידום הגדלת המסחר בין המדינות מכ-8.5 מיליארד דולרים ב-2021 ל-10 מיליארד דולרים ב-2022, ושיתוף פעולה בנושאי האנרגיה, הכלכלה, הבריאות, המדע, הטכנולוגיה, התיירות והתעשייה הביטחונית, מאמצי התיווך לסיום הפלישה הרוסית לאוקראינה, והמאבק המשותף באנטישמיות. עם זאת, ארדואן בהצהרתו הוסיף גם שהסכסוך הישראלי–פלסטיני היה אחד הנושאים המרכזיים בפגישה, וכי הציג בפני הרצוג את החשיבות שמייחסים בטורקיה להפחתת המתיחות בין ישראל לפלסטינים, והדגיש את המעמד הייחודי שהטורקים מייחסים לירושלים ולשמירת מסגד אל-אקצא.

בבוקרו של יום חמישי ביקר בבית הכנסת המרכזי של איסטנבול, אליו הוא התקבל בתרועות שופר וקיבל בו עלייה לתורה. את הביקור ליוו הרב הראשי של הקהילה הרב יצחק חליבה, סגן שר התרבות והתיירות הטורקי אחמט מיסבח דמירג'ן, נשיאי הקהילה היהודית איזק אברהם וארול כהן, ז'אק אשכנזי קונסול הכבוד באיזמיר ושליח חב"ד בטורקיה הרב מנדי חיטריק. בצהרי אותו יום, בשעה 14:00, עלו הרצוג ורעייתו לטיסה חזרה לישראל.

במסגרת הביקור הוסכם בין ישראל לטורקיה כי טורקיה תחזיר לישראל את כתובת השילוח ששוכנת במוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול, ובתמורה ישראל תעביר לטורקיה, פריט ארכאולוגי עתיק.

השפעת הביקור על יחסי טורקיה–ישראל
עצם קבלת הפנים הפומבית והחגיגית שנערכה, במדינה שבעבר הייתה מזוהה עם עוינות כלפי ישראל, לא הייתה מובנת מאליה. היא נועדה לשדר מסר רב-ממדי לקהלים שונים – בתוך טורקיה ומחוצה לה. לעולם המוסלמי, המסר הוא שטורקיה מוכנה לפשרות ולהידברות עם ישראל, גם כאשר קיימים חילוקי דעות חריפים בסוגיה הפלסטינית. זהו ניסיון לשדר גישה פרגמטית יותר, המעדיפה שיתופי פעולה אזוריים על פני עימותים אידאולוגיים. למערב בכלל ולארצות הברית בפרט, טורקיה מאותתת כי היא עדיין שחקן אחראי, בעל שיקול דעת, המעדיף יציבות אזורית ומעוניין לטפח יחסים פרגמטיים עם שותפות אסטרטגיות. בכך, היא מבקשת לבסס מחדש את תדמיתה כגורם ממתן בזירה הבינלאומית. לציבור הטורקי, מדובר במסר של תקווה להתאוששות כלכלית – דרך חידוש קשרים מועילים עם מדינות מפתח באזור. ההדגש כאן הוא על תועלות מעשיות שיביאו שיפור ממשי לחיי היומיום של האזרחים. ולבסוף, לישראל מועבר מסר של הזמנה לחדש את היחסים ושימור האינטרסים של שני הצדדים.

בחודשים שלאחר הביקור, מגמת ההתחממות ביחסים בין טורקיה לישראל נמשכה. במאי 2022, הגיע לישראל שר החוץ של טורקיה, מבלוט צ'בושולו, בפעם הראשונה מזה 15 שנה, ונפגש עם שר החוץ יאיר לפיד, ועם שר התיירות יואל רזבוזוב. ב-17 באוגוסט, הודיעו שתי המדינות על החזרת השגרירים וחידוש היחסים הדיפלומטיים במלואם. לאחר ארבע שנים של הקפאת היחסים הדיפלומטיים מסרה אירית ליליאן את כתב ההאמנה לנשיא טורקיה ארדואן, והחלה ממלאת באופן רשמי את תפקיד שגרירת ישראל בטורקיה. חודשים ספורים לאחר מכן, בינואר 2023, שאקיר אוזקן טורונלר מסר את כתב האמנה שלו לנשיא יצחק הרצוג, ומינויו כשגריר טורקיה בישראל נכנס לתוקף רשמית. בפברואר 2023 פקדה רעידת אדמה קשה את אזור דרום טורקיה, וישראל שלחה משלחת של מאות אנשים שעסקו בחילוץ והצלה ובסיוע רפואי והומניטרי במסגרת "מבצע ענפי זית".

 אחרית דבר 
מאז חזרת נתניהו לשלטון, יחסי ישראל–טורקיה עברו ממצב של התחממות זהירה אל עבר עימות דיפלומטי, וביתר שאת על רקע מלחמת חרבות ברזל. הן בקרב השלטונות והן בקרב האזרחים התגברו עמדות התומכות בטרור נגד ישראל. ארדואן אמר בנאומו בפרלמנט הטורקי, כי "חמאס אינו ארגון טרור אלא תנועת שחרור שמנהלת מלחמה כדי להגן על אדמתה", וביטל את הגעתו המתוכננת לישראל. ב-28 באוקטובר 2023, בעצרת תמיכה ענקית בתושבי רצועת עזה, שארדואן עודד הגעה אליה ואף השתתף בה בעצמו, הוא נשא את הדברים הבאים: "חמאס לא ארגון טרור, אבל את, ישראל, כובשת"; "ישראל עומדת מאחורי ה-PKK גם בכסף וגם בנשק. אנחנו יודעים את זה". ב-28 באוקטובר 2023, בעקבות הצהרתו כי "ישראל מבצעת פשעי מלחמה", הוחזרה מטורקיה השגרירה אירית ליליאן יחד עם שאר הנציגים הדיפלומטים. ב-4 בנובמבר 2023, משרד החוץ הטורקי הודיע כי השגריר בישראל, סאקין אוזקן טורונלר, יחזור לאנקרה.

גלריה

ראו גם

 שיחות ישראל–סוריה (2008)
 המשט לעזה (2010)

הערות שוליים

קטגוריה:2022 בפוליטיקה
קטגוריה:ביקורים דיפלומטיים
קטגוריה:יחסי טורקיה–ישראל
קטגוריה:2022 בישראל
קטגוריה:2022 בטורקיה