2024 בישראל

2024 בישראל (ה'תשפ"ד – ה'תשפ"ה) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 76 שנים להקמתה. במהלך השנה הגיעה מלחמת חרבות ברזל לשיאה העקוב מדם.

הנהגה

 אירועים בולטים 
 1 בינואר – בג"ץ מקבל את העתירה נגד התיקון לחוק יסוד: השפיטה המבטל את עילת הסבירות. בכך בג"ץ פוסל לראשונה תיקון לחוק יסוד.
 27 בפברואר – הבחירות לרשויות המקומיות.
 10 במרץ – הסיבוב השני בבחירות לרשויות המקומיות.
 25 במרץ – פרישת הימין הממלכתי מממשלת ישראל השלושים ושבע.
 28 במרץ – הבחירות המקדימות ביש עתיד.
 28 במרץ – גיוס בני ישיבות: בג"ץ הוציא צו ביניים, המחייב את המדינה להפסיק העברת כספים לישיבות, עבור תלמידים שחייבים להתגייס, אך אינם עושים זאת, לאחר שפג תוקף החלטת הממשלה הפוטרת אותם מגיוס, ובהיעדר חוק גיוס תקף.
 1 באפריל – אושר בכנסת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה, שיאפשר את הגבלת פעילות ערוץ אל ג'זירה בישראל. בהתאם לחוק זה, ב-5 במאי אישרה ממשלת ישראל פה אחד את הסגירה של ערוץ אל-ג'זירה בישראל.
 סוף אפריל – מספר תושבי ירושלים חצה את המיליון. לפי אומדן ארעי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לסוף אפריל 2024, מספר תושבי העיר הוא 1,000,777 ועוד 12,130 מפוני מלחמת חרבות ברזל שנקלטו בה.
 2 במאי – טורקיה מפסיקה את כל הסחר עם ישראל בתגובה למלחמת חרבות ברזל.
 20 ביוני – הספינה העתיקה משדה הגז כריש: רשות העתיקות מודיעה על גילויה של ספינה טרופה בת 3,300 שנה בקרקעית הים התיכון בעומק של כ-1.8 ק"מ, ובמרחק של כ-90 קילומטרים מחופי ישראל. זוהי הספינה הקדומה ביותר בעולם שהתגלתה בעומק זה. הספינה התגלתה בשנה שעברה על ידי במסגרת סקירה סביבתית של חברת אנרג'יאן סטאר לשם גילוי והפקת גז בים העמוק.
 25 ביוני – גיוס בני ישיבות: בית המשפט העליון בישראל פסק שאין מסגרת חוקית המאפשרת להבחין בין תלמידי ישיבות לשאר תושבי ישראל המחויבים בגיוס, ולכן לממשלת ישראל אין סמכות חוקית למנוע את גיוסם לצה"ל, ובהתאם לכך חובה לפעול לגייסם. פסק הדין גם אוסר על העברת כספי תמיכה לישיבות וכולל אברכים עבור תלמידים שלא קיבלו פטור או דחיית שירות.
 19 בנובמבר – הבחירות לרשויות המקומיות ברשויות המקומיות שפונו בתחילת המלחמה בדרום ישראל בעקבות טבח שבעה באוקטובר.
 31 בדצמבר – הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה פרסמה כי אוכלוסיית מדינת ישראל הגיעה ללמעלה מ-10 מיליון ישראלים.

 הסכסוך הישראלי-פלסטיני 
ממוזער|גרפיטי ברחובות של רון בנימין (משמאל), אשר נרצח על ידי מחבלים במתקפת הפתע של השבעה באוקטובר
250px|ממוזער|8 ביוני – מבצע ארנון
ממוזער|הפוסטר של אנדריי קוזלוב ששוחרר במבצע ארנון
140px|ממוזער|16 באוקטובר – מנהיג חמאס יחיא סינוואר נהרג בהיתקלות עם כוח של חטיבת ביסלמ"ח ברפיח

 2 בינואר – חוסל סאלח אל-עארורי, סגן ראש הלשכה המדינית של חמאס, בתקיפת מל"ט ישראלי בביירות.
 6 בינואר – צה"ל משלים את כיבוש העיר עזה במהלך התמרון הקרקעי ברצעות עזה במסגרת מלחמת חרבות ברזל.
 22 בינואר – אירע אסון אל-מע'אזי ברצועת עזה בו נהרגו 21 חיילי צה"ל ונפצעו 31 חיילים מפגיעת טיל נ"ט ורקטת RPG.
 12 בפברואר – מבצע יד זהב: לוחמי צה"ל, שב"כ וימ"מ חילצו שני בני ערובה שנחטפו לרפיח במתקפת הפתע של 7 באוקטובר. המבצע כלל חילופי אש ותקיפות חיל האוויר. שני החטופים חולצו בריאים ושלמים.
 19 במרץ – צה"ל מודיע שהמנהיג הבכיר של ארגון החמאס מרואן עיסא חוסל בשבוע הקודם בתקיפה אווירית ישראלית שבוצעה נגד מנהרות ברצועת עזה. מרואן עיסא היה האדם הבכיר ביותר בארגון החמאס שחוסל במלחמה עד כה.
 1 באפריל – צה"ל הודיע על סיום מבצע ניתוח מקומי שנערך בבית החולים שיפא במסגרת מלחמת חרבות ברזל, ובו נהרגו מעל 200 מחבלים פלסטינים ונעצרו למעלה מ-500 מחבלים. כמו כן, במבצע נתפסו אמצעי לחימה רבים וחומר מודיעיני רב, שנותח על ידי אמ"ן, יחידה 504 ושירות הביטחון הכללי.
 7 במאי – בקרב רפיח השיג צה"ל שליטה מבצעית מלאה על כל ציר פילדלפי וכבש אותו מחדש. נכון ל-29 במאי בציר נמצאו כ-20 מנהרות, חלקן מנהרות הברחה, ו-82 פירי מנהרות תת-קרקעיים לאורך הציר.
 17 במאי – כוחות צה"ל מצליחים לחלץ מרפיח את גופותיהם של שלושה ישראלים שנרצחו על ידי מחבלים פלסטינים במתקפת הפתע של 7 באוקטובר ונלקחו לעזה, כולל את גופתה של שני לוק.
 18 במאי – כוחות צה"ל מצליחים לחלץ את גופתו של רון בנימין שנרצח על ידי מחבלים פלסטינים במתקפת הפתע של 7 באוקטובר ונלקח לעזה.
 24 במאי – כוחות צה"ל מצליחים לחלץ את גופותיהם של שלושה ישראלים שנרצחו על ידי מחבלים פלסטינים במתקפת הפתע של 7 באוקטובר ונלקחו לעזה.
 8 ביוני – מבצע ארנון: ארבעה חטופים שהוחזקו בידי החמאס, נועה ארגמני, אלמוג מאיר, אנדריי קוזלוב ושלומי זיו, חולצו במבצע צבאי של מאות לוחמי צה"ל, שב"כ וימ"מ בשני מוקדים במחנה הפליטים נוסייראת שברצועת עזה, והועברו לבדיקות ולטיפול רפואי בבית החולים תל השומר, כשמצבם הרפואי תקין.
 13 ביולי – ההתנקשות במוחמד דף: כלי טיס של חיל האוויר הישראלי תקפו בהכוונת אמ"ן ושב"כ מבנה של ארגון החמאס במרחב אל-מוואסי ברצועת עזה במטרה לחסל את בכיר החמאס מוחמד דף ומפקד חטיבת ח'אן יונס ראפע סלאמה. ב-14 ביולי 2024 אישרו רשמית צה"ל ושב"כ כי ראפע סלאמה חוסל.
 19 ביולי – בית הדין הבינלאומי לצדק קבע שסיפוח הקרקע ובניית ההתנחלויות של ישראל במזרח ירושלים וביהודה ושומרון אינם חוקיים, ודרש שישראל תפסיק לעשות זאת בהקדם האפשרי, ושהכיבוש הישראלי ביהודה ושומרון הוא אפרטהייד.
 31 ביולי – ההתנקשות באסמאעיל הנייה: אסמאעיל הנייה, ראש הלשכה המדינית של חמאס, חוסל בדירתו בטהראן יחד עם שומר ראשו, לאחר שהשתתף בהשבעתו של נשיא איראן הנכנס, מסעוד פזשכיאן.
 31 באוגוסט – רצח ששת החטופים: צה"ל איתר במנהרה ברצועת עזה והשיב לישראל גופות של שישה ישראלים שנחטפו במתקפת הפתע על ישראל ונרצחו בימים שלפני מציאתם.
 1 בספטמבר – פיגוע הירי במחסום תרקומיא: בפיגוע ירי בכביש 35 ליד מעבר תרקומיא נרצחו שני שוטרים ושוטרת ממחוז יהודה ושומרון.
 8 בספטמבר – הפיגוע במעבר אלנבי: 3 ישראלים נרצחו בפיגוע ירי במעבר אלנבי, המחבל הירדני חוסל.
 11 בספטמבר – פיגוע הדריסה בצומת גבעת אסף: חייל נרצח בפיגוע דריסה בצומת גבעת אסף שבבנימין, המחבל נוטרל.
 1 באוקטובר – פיגוע הירי ביפו: פיגוע ירי בשדרות ירושלים וברחוב עזה שביפו. 7 אזרחים נרצחו ועוד 15 נפצעו, שני המחבלים חוסלו.
 16 באוקטובר – הריגת יחיא סינוואר: מנהיג חמאס יחיא סינוואר נהרג בהיתקלות עם כוח של חטיבת ביסלמ"ח ברפיח.

 העימות בין ישראל לציר איראן-סוריה-חזבאללה-חות'ים 
230px|ממוזער|13 באפריל – המתקפה האיראנית על ישראל
250px|ממוזער|17–18 בספטמבר – התפוצצות זימוניות חזבאללה
140px|ממוזער|27 בספטמבר – המזכיר הכללי של חזבאללה חסן נסראללה מחוסל במבצע סדר חדש במפקדת חזבאללה אשר ברובע הדאחייה שבביירות יחד עם מפקדים בכירים נוספים
 8 בינואר – צה"ל ביצע שני סיכולים ממוקדים, בהם נהרגו בדרום לבנון ויסאם א-טוויל, מפקד כוח רדואן של חזבאללה, ובסוריה חסן עכאשה, ראש המערך הרקטי של החמאס במדינה.
 9 בינואר – חזבאללה מבצע מתקפת מזל"טים על מפקדת פיקוד הצפון שבצפת כנקמה על החיסול של המפקד הבכיר בחזבאללה עלי חוסיין ברג'י שהיה אחראי לעשרות התקפות מל"טים בצפון ישראל בחודשים האחרונים.
 14 בינואר – אם ובנה אזרחים ישראלים נהרגו מפגיעת טיל נגד טנקים ששיגר ארגון הטרור חזבאללה, וחדר לביתם במושב יובל באצבע הגליל סמוך לגבול ישראל–לבנון.
 14 בפברואר – מספר רקטות שנורו מלבנון פוגעות במיקומים שונים בצפת ובמפקדת פיקוד הצפון של צה"ל.
 1 באפריל – ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי: תקיפה אווירית ישראלית על מבנה הקונסוליה האיראנית בדמשק, הממוקמת צמוד לשגרירות האיראנית בסוריה, גורמת למותם של שמונה מחברי משמרות המהפכה האסלאמית, כולל הבריגדיר גנרל האיראני מוחמד רזא זאהדי.
 13 באפריל – המתקפה האיראנית על ישראל: בתגובה על ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי מבוצעת תקיפה אווירית נרחבת על ידי איראן משטחה, וכמו גם על ידי מיליציות איראניות משטחי מדינות נוספות, נגד ישראל. במסגרתו התקיפה נורו לעבר ישראל בין 110 ל-130 טילים בליסטיים, כ-185 כטב"מים ו-36 טילי שיוט. במבצע הגנה נרחב יירטו כוחות ההגנה של צה"ל והקואליציה הצבאית בהובלת ארצות הברית, 99% מהאיומים.
 19 באפריל – התקיפה הישראלית באיראן.
 12 ביוני – שלושה מחבלי חזבאללה והמפקד הבכיר טאלב עבדאללה נהרגו בתקיפה אווירית ישראלית בדרום לבנון. חזבאללה בתגובה שיגר מעל ל-250 רקטות לעבר צפון ישראל.
 19 ביולי – מתקפת הכטב"ם על תל אביב: כלי טיס בלתי מאויש התפוצץ בסמוך לסניף תל אביב של שגרירות ארצות הברית. כתוצאה מהפיצוץ נהרג גבר כבן חמישים ונפצעו ארבעה. החות'ים נטלו אחריות על התקיפה.
 20 ביולי – מבצע יד ארוכה: בתגובה לפיגוע הכטב"ם בתל אביב ומעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל,  תקף חיל האוויר הישראלי מטרות של החות'ים בעיר הנמל אל-חודיידה שבתימן.
 27 ביולי – פגיעת הרקטה במג'דל שמס: 12 קטינים נרצחו ו-30 נפצעו מפגיעה ישירה במגרש כדורגל במג'דל שמס של רקטה איראנית מדגם פלק 1 ששיגר ארגון הטרור חזבאללה מדרום לבנון.
 30 ביולי – ההתנקשות בפואד שכר: חיל האוויר הישראלי הרג את פואד שכר, בכיר בארגון הטרור חזבאללה, בתגובה להריגת 12 קטינים מפגיעת הרקטה במג'דל שמס, ששיגר ארגון הטרור חזבאללה מדרום לבנון.
 25 באוגוסט – מבצע זה הרגע: במהלך החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל פתח חיל האוויר במתקפת מנע להשמדת אלפי משגרי רקטות של חזבאללה, שנערכו לשגר רקטות וטילים לעבר ישראל, לרבות גוש דן, ב-5:00 לפנות בוקר.
 17–18 בספטמבר – התפוצצות זימוניות חזבאללה: לפחות 34 נהרגו וכ-4,000 נפצעו מסדרת התפוצצויות של מכשירי הזימונית ומכשירי הקשר של אנשי חזבאללה בלבנון ובסוריה.
 20 בספטמבר – ההתנקשות באבראהים עקיל: בתקיפה של חיל האוויר הישראלי ברובע הדאחייה בביירות, נהרג אבראהים עקיל, ששימש כראש אגף המבצעים בכוחות החמושים של חזבאללה, ועימו נהרגו 15 מפקדים בכוח רדואן.
 19 בספטמבר – החל מבצע חיצי הצפון – בחזית הצפונית החל חיל האוויר הישראלי בסדרת תקיפות אוויריות עצימות של מטרות טרור ברחבי לבנון ובעיקר בדרום לבנון ואל-בקאע, בהם הוסתרו טילים כבדים, טילי שיוט, כלי טיס בלתי מאוישים ורקטות ארטילריות מוכנות לשיגור. בגל התקיפות הושמדו מעל ל-800 מטרות ואלפי רקטות ונהרגו מעל ל-270 מחבלי חזבאללה ואזרחים.
 27 בספטמבר – ההתנקשות בחסן נסראללה במבצע סדר חדש: בתקיפה של חיל האוויר הישראלי במפקדת חזבאללה ברובע הדאחייה שבביירות נהרג המזכיר הכללי של חזבאללה חסן נסראללה, ועימו נהרגו מפקדים בכירים נוספים בחזבאללה.
 1 באוקטובר – במתקפה האיראנית על ישראל שיגרה איראן כ-180 טילים בליסטיים לעבר ישראל, ומרביתם יורטו. במתקפה נהרג פלסטיני בנועימה שבנפת יריחו ובישראל שני אזרחים נפצעו קל.
 19 באוקטובר – בשעות הבוקר ארגון חזבאללה שיגר כטב"מ מלבנון לעבר ביתו של נתניהו בקיסריה במטרה להתנקש בחייו. הכטב"מ פגע והתפוצץ בביתו של נתניהו וגרם לנזק, אך ראש הממשלה ורעייתו לא שהו בבית בעת הפגיעה. 
 26 באוקטובר – מבצע ימי תשובה: בתגובה למתקפה האיראנית על ישראל, ביצע חיל האוויר הישראלי תקיפה נרחבת באיראן, במסגרתה הותקפו מערכות הגנה אווירית, מתקני מכ"ם וסוללות טילי קרקע-אוויר, מפעלים לייצור טילים בליסטיים ואתרים של משמרות המהפכה האסלאמית.
 8 בדצמבר – כחלק מהתגובה הישראלית לנפילת משטר אסד בסוריה השתלטו כוחות צה"ל על אזור החיץ המפריד בין ישראל לבין סוריה ברמת הגולן, כולל על החלק הסורי של פסגת החרמון.
 26 בדצמבר – מבצע צלילי הכרם: מבצע צבאי של חיל האוויר הישראלי, בהכוונת אגף המודיעין, אשר במסגרתו הותקפו תשתיות החות'ים בתימן. המבצע בוצע בתגובה לירי המתמשך של טילים בליסטיים וכטב"מים אותם שיגרו החות'ים לעבר ישראל. זו הייתה המתקפה הישראלית הרביעית בתימן מפרוץ מלחמת חרבות ברזל, והייתה המתקפה הנרחבת מכולן. מטרת המתקפה הייתה להסב נזק משמעותי למשטר החות'ים באופן אשר יערער את יציבותו, ויעודד את כוחות האופוזיציה בתימן לפעול נגדו.

נפטרו
(:קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024)
140px|ממוזער|דרור קשטן
140px|ממוזער|אמנון רובינשטיין
140px|ממוזער|שמאל|אברהם בייגה שוחט
140px|ממוזער|שמאל|דניאל כהנמן
140px|ממוזער|שמאל|יעל דיין
140px|ממוזער|שמאל|דן תורן
140px|ממוזער|שמאל|דוד לוי
180px|ממוזער|שמאל|אדם
140px|ממוזער|שמאל|יעקב טרנר
180px|ממוזער|שמאל|יעקב כהן
 1 בינואר – יהודה נאות, איש צבא ישראלי, מפקד באצ"ל וקצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. (נולד ב-1924)
 2 בינואר – צבי זמיר, בכיר במערכת הביטחון הישראלית ואיש עסקים ישראלי. (נולד ב-1925)
 3 בינואר – מולי שפירא, איש רדיו ישראלי, ראש מחלקת התרבות בגלי צה"ל. (נולד ב-1942)
 5 בינואר – מוריס בן-שושן, פעיל חברתי ופוליטיקאי ישראלי. (נולד ב-1922)
 6 בינואר – עמנואל לוטם, מתרגם ישראלי. אחד המתרגמים הפוריים ביותר לעברית בתחום המדע הפופולרי. (נולד ב-1944)
 7 בינואר – שבתאי אונגורו, היסטוריון של המתמטיקה והמדעים ופרופסור באוניברסיטת תל אביב. (נולד ב-1931)
 7 בינואר – דן בירון, במאי, עיתונאי, מוזיקאי, איש בידור, רדיו וטלוויזיה ישראלי. (נולד ב-1939)
 7 בינואר – אברהם תירוש, עיתונאי ישראלי. (נולד ב-1937)
 9 בינואר – גיא וסרדם, ג'ודוקא ודוגמן ישראלי. (נולד ב-1984)
 9 בינואר – אמנון אהרונסקינד, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ במכבי תל אביב. (נולד ב-1940)
 11 בינואר – שמעון כהן, איש ציבור ישראלי שכיהן כראש מועצת חוף אשקלון במשך כ-17 שנים (נולד ב-1939)
 13 בינואר – רן פוליאקין, איש עסקים ויזם ישראלי בתחום הטכנולוגיה. (נולד ב-1967)
 14 בינואר – אילנה אלקד-להמן, חוקרת ספרות ישראלית, (נולדה ב-1950)
 15 בינואר – דרור קשטן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי. (נולד ב-1944)
 15 בינואר – ניהאד דביט, פסל ישראלי. (נולד ב-1968)
 16 בינואר – חולדה גורביץ, פעילה חברתית ישראלית. (נולדה ב-1926)
 16 בינואר – יצחק הל-אור, אגרונום, ששימש כראש המחלקה לגננות-נוי במשרד החקלאות. (נולד ב-1937)
 17 בינואר – משה ספקטור, תת-אלוף (במילואים) בצה"ל והמנכ"ל הראשון בעיריית פתח תקווה. (נולד ב-1942)
 18 בינואר – אמנון רובינשטיין, משפטן, פובליציסט, סופר, ופוליטיקאי ישראלי. (נולד ב-1931)
 19 בינואר – שמעון גרינהויז, ניצול שואה ששימש כמנהל בית הספר עמל ב' בפתח תקווה. (נולד ב-1930)
 19 בינואר – יוסי לוין, מוביל ענף הדאייה בישראל. פעיל מרכזי בהקמה מחדש של ענף הדאייה. (נולד ב-1935)
 22 בינואר – ליאור ליובין, כדורסלן ומאמן כדורסל ישראלי. (נולד ב-1977)
 25 בינואר – בת-שבע דגן, סופרת ילדים ומשוררת ישראלית שכתבה בעיקר על נושא השואה. (נולדה ב-1925)
 31 בינואר – דב דביר, מהנדס חשמל ואלקטרוניקה, שכיהן כנשיא האקדמית גליל מערבי. (נולד ב-1944)
 2 בפברואר – הרב ברוך ויסבקר, ראש ישיבת בית מתתיהו בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה. (נולד ב-1940)
 2 בפברואר – רבי אלתר, מוזיקאי, כוכב ילדים ומלמד חרדי ישראלי. (נולד ב-1948)
 4 בפברואר – נסים קיוויתי, עיתונאי, קריין ומנחה טלוויזיה ישראלי. (נולד ב-1926)
 17 בפברואר – אהרון אלמוג, שחקן ובמאי תיאטרון ישראלי. (נולד ב-1938)
 24 בפברואר – צ'רלי ביטון, פעיל חברתי ישראלי, ממייסדי הפנתרים השחורים, וחבר הכנסת מטעם חד"ש. (נולד ב-1947)
 24 בפברואר – עוזי פלד, איש תקשורת ישראלי. (נולד ב-1937)
 28 בפברואר – אברהם בייגה שוחט, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1936)
 28 בפברואר – בצלאל גבר, ראש מועצת עומר הראשון (נולד ב-1921)
 2 במרץ – רמי דותן, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, קצין תחזוקה ראשי ויו"ר האגודה למען החייל (נולד ב-1935)
 4 במרץ – אמנון ויינשטיין, בונה כינורות ישראלי (נולד ב-1939)
 4 במרץ – רפאל סוויסה, איש ציבור ישראלי, נציב בתי הסוהר, ראש מועצת מזכרת בתיה וחבר הכנסת (נולד ב-1935)
 7 במרץ – טוביה כץ, צייר (נולד ב-1936)
 7 במרץ – נילי טל, במאית ומפיקה ישראלית של סרטי תעודה (נולדה ב-1944)
 9 במרץ – יונתן זק, פסנתרן ומורה ישראלי, חבר בשלישיית יובל ופרופסור בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1932)
 9 במרץ – יעקב רוזן, נדבן, ניצול שואה וקבלן ישראלי (נולד ב-1928)
 12 במרץ – תמר פלג שריק, עורכת דין ופעילה ישראלית למען זכויות פלסטינים (נולדה ב-1926)
 14 במרץ – אליעזר פישמן, איש עסקים ישראלי (נולד ב-1943)
 14 במרץ – יהושע זק, פיזיקאי ישראלי, פרופסור במחלקה לפיזיקה של הטכניון (נולד ב-1929)
 15 במרץ – סלים ג'ובראן, שופט בית המשפט העליון (נולד ב-1947)
 16 במרץ – אלקס הרטמן, עורך דין ישראלי, שותף בכיר במשרד ש. הורוביץ ושות' (נולד ב-1956)
 25 במרץ – דב אור-נר, אמן רב תחומי ישראלי (נולד ב-1927)
 25 במרץ – דוד חלפון, פזמונאי ומשורר ישראלי (נולד ב-1951)
 27 במרץ – אברהם גרוסמן, פרופסור בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וזוכה פרס ישראל לחקר ההיסטוריה היהודית (נולד ב-1936)
 27 במרץ – דניאל כהנמן, פסיכולוג קוגניטיבי ישראלי־אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה (נולד ב-1934)
 27 במרץ – שרה יפת, חוקרת מקרא ישראלית, פרופסור בחוג למקרא באוניברסיטה העברית בירושלים וכלת פרס ישראל לחקר המקרא (נולדה ב-1934)
 1 באפריל – אליהו ציון סופר, ראש ישיבת רכסים (קול אליהו), דיין ומקובל (נולד ב-1952)
 1 באפריל – דרור פולק, טניסאי שולחן, שבע פעמים אלוף ישראל (נולד ב-1959)
 1 באפריל – סמי מיכאל, סופר ונשיא האגודה לזכויות האזרח בישראל (נולד ב-1926)
 3 באפריל – קמיל פוקס, סטטיסטיקאי ישראלי (נולד ב-1945)
 8 באפריל – אברהם גרינזייד, יושב ראש ארגון ותיקי הַוֵּטֵרָנִים בישראל, חבר מועצת העיר רחובות (נולד ב-1926)
 9 באפריל – עדנה סולודר, חברת הכנסת מטעם המערך (נולדה ב-1930)
 10 באפריל – תרצה הודס, רקדנית ישראלית ומחנכת בתחום ריקודי עם (נולדה ב-1922)
 15 באפריל – נעמי פולני, זמרת, רקדנית, שחקנית, מפיקה מוזיקלית, כוריאוגרפית ובמאית ישראלית (נולדה ב-1927)
 16 באפריל – ג'קי אלקיים, זמר ומוזיקאי, יוצר ומלחין ישראלי (נולד ב-1953)
 16 באפריל – דן מלר, מנתח פלסטי, פסל ופעיל חברתי לקידום חילוניות ואתאיזם (נולד ב-1933)
 17 באפריל – גדעון סאמט, עיתונאי ישראלי, בעל טור והעורך האחראי של "הארץ" (נולד ב-1940)
 19 באפריל – שלום אביטן, כדורגלן ישראלי (נולד ב-1951)
 20 באפריל – אורי אברמסון, יוצר ישראלי, מתכנן ומעצב מוזיאונים ופרויקטים מיוחדים (נולד ב-1940)
 20 באפריל – עדה פגיס, סופרת ומתרגמת ישראלית (נולדה ב-1932)
 21 באפריל – חיים לוין, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת השוער (נולד ב-1937)
 24 באפריל – בנימין אנגלמן, פרופסור לפיזיקה תאורטית בתחום פיזיקה של מצב מוצק, חבר סגל הטכניון וחוקר במרכז למחקר גרעיני שורק (נולד ב-1930)
 8 במאי – ויקטור חלואני, פסל ישראלי (נולד ב-1930)
 10 במאי – בן-ציון רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא ומחבר סדרת הספרים "מבשר טוב" (נולד ב-1935)
 14 במאי – עמליה רוזן, עורכת מוזיקלית ומלחינה ישראלית (נולדה ב-1928)
 15 במאי – בנימין נבון, דיפלומט ישראלי (נולד ב-1933)
 18 במאי – יעל דיין, חברת כנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו (נולדה ב-1939)
 23 במאי – חנניה גיבשטיין, איש עסקים ישראלי וראש עיריית ראשון לציון ה-7 (נולד ב-1933)
 25 במאי – ארוין לביא, תת-אלוף בצה"ל, מפקד חטיבת גולני במבצע שלום הגליל (נולד ב-1947)
 28 במאי – אורה נגבי, ארכאולוגית ישראלית (נולדה ב-1929)
 28 במאי – בינה אופק, סופרת, עורכת ומתרגמת ישראלית (נולדה ב-1934)
 29 במאי – דן תורן, זמר רוק ושחקן קולנוע ישראלי (נולד ב-1960)
 29 במאי – נעמי לויצקי, עיתונאית ומחברת ספרי עיון ישראלית (נולדה ב-1947)
 1 ביוני – עוזי גלר, שחמטאי ישראלי בדרגת אמן בכיר (נולד ב-1931)
 2 ביוני – דוד לוי, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל, חתן פרס ישראל על מפעל חיים (נולד ב-1937)
 2 ביוני – עוזי גלר, שחמטאי ישראלי (נולד ב-1931)
 4 ביוני – מתילדה כהן-סראנו, סופרת, חוקרת ומשוררת ישראלית (נולדה ב-1939)
 5 ביוני – ברוך טרקטין, מהנדס והיסטוריון ישראלי (נולד ב-1928)
 6 ביוני – אתי אלבוים, עיתונאית, עורכת וסופרת ישראלית (נולדה ב-1963)
 7 ביוני – דליה יאירי, עיתונאית ואשת תקשורת, סופרת ומשוררת ישראלית (נולדה ב-1936)
 11 ביוני – עמוס נור, גאופיזיקאי ישראלי אמריקאי (נולד ב-1938
 27 ביוני – אדם, זמר ושחקן ישראלי (נולד ב-1960)
 2 ביולי – משה חן, סופר, עורך ועיתונאי (נולד ב-1931)
 3 ביולי – משולם עמית, ניצב במשטרת ישראל (נולד ב-1935)
 8 ביולי – ליהי חנוך, משוררת ויוצרת קולנוע ישראלית (נולדה ב-1949)
 9 ביולי – יהודה דרעי, רבה הראשי של באר שבע וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל (נולד ב-1957)
 19 ביולי – אליהו ריפס, מתמטיקאי ישראלי (נולד ב-1948)
 25 ביולי – צבי שיפרין, פרופסור ללימודי מזרח אסיה ולסוציולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1922)
 9 באוגוסט – לי ספטנר, פיזיקאי ישראלי-אמריקאי (נולד ב-1927)
 1 בספטמבר – נפתלי הרשטיק, חזן, מלחין ומנצח, החזן הראשי בבית הכנסת הגדול בירושלים והמנהל האמנותי של מכון תל אביב לחזנות (נולד ב-1947)
 7 בספטמבר – דורון בר אדון, צייר ופסל ישראלי (נולד ב-1940)
 16 בספטמבר – הרב שמואל רבר - ראש ישיבת אוצר התורה
 17 בספטמבר – יוסף צ'חנובר, כלכלן ומנהל ישראלי (נולד ב-1933)
 27 באוקטובר – יעקב טרנר, טייס קרב בחיל האוויר, ראש עיריית באר שבע השביעי, ומפכ"ל משטרת ישראל בשנים 1990–1993 (נולד ב-1935)
 2 בנובמבר – יעקב כהן, שחקן, קומיקאי, סטנדאפיסט, מדבב ומנחה טלוויזיה ישראלי (נולד ב-1958)
 6 בנובמבר – יגאל שילון, איש טלוויזיה וקולנוע ישראלי (נולד ב-1946)
 8 בנובמבר – מיכאל איתן, פוליטיקאי ואיש ציבור ישראלי (נולד ב-1944)
 12 בדצמבר – קורין אלאל, זמרת-יוצרת, מלחינה, מעבדת ומפיקה מוזיקלית, גיטריסטית ופזמונאית ישראלית (נולדה ב-1955)

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

*
ישראל