מאיר רבינזון

רבי מאיר רבינזון (כ"ב באב ה'תרי"ב, 7 באוגוסט 1852 – י"ט בתמוז ה'תרצ"ו, 9 ביולי 1936) כיהן כרבה של רדושקביץ שבליטא.

 ביוגרפיה 
נולד בונדזיגולה ליהושע צבי, רב העיירה, ובנו של רבי מרדכי קובנר, לעת זקנה עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים.

עוד בהיותו נער התפרסם מאיר כ'עילוי'. ובעודו אברך צעיר התמנה לרב בקרוקי שבפלך קובנה (תרל"ח–תרמ"ג), ובאותה התקופה נודע בשם 'רבי מאירקה מקרוקי', לאחר כך כיהן כרב בשווינציאן (תרמ"ג–תרמ"ו).

מאיר נישא ללאה בת צבי.

במשך כחמישים שנה היה רבה של רדושקביץ, ובשנת ה'תרצ"ג עלה לארץ ישראל, כשתחתיו, על כס הרבנות ברדושקביץ כיהן בנו רבי יוסף זונדל, שעד אז כיהן ברבנות פלשצניץ וגלובוקי.

בהלווייתו בירושלים ספדו לו, בין היתר, רבי איסר זלמן מלצר ורבי יעקב משה חרל"פ.

 חיבוריו 
חיבר כמה חיבורים, אך רק אחדים מהם יצאו לאור:
 אמר מ"ר – תשובה בעניין הלואה שלא בעדים
 הערות וחידושים על הספר נודע ביהודה

רבים מכתביו נשארו בכתב יד והם שמורים במחלקת כתבי היד של בית הספרים הלאומי בירושלים. מהם ידועים:
 דרשות מבי"ץ
 מקצעות החושן על חושן משפט
 נימוקי מבי"ץ על הרי"ף
 תשובות מבי"ץ

כמו כן, כתב מאמרים לכתבי התקופה: ירחון יגדיל תורה, כנסת ישראל, שערי ציון ועוד.

 משפחתו 
 אחיו 
 רבי יעקב גרשון רבינוביץ רבה של שורווילישוק
 רבי קלמן רבה של מזערעץ
 רבי יצחק ליב רבינוביץ מוילקוביסק שבפלך סובאלק
 רבי משה לוינסון מסמורגון
 רבי שמריהו רבינוביץ מפרנקפורט דמיין

 בניו 
 בנו מרדכי רבינזון (תרל"ז–תשי"ג);
 בנו, שלמה אליהו
 בנו, רבי יעקב רדיטשקובר
 בנו, רבי יוסף זונדל, כיהן תחת אביו ברבנות
 בתו, מרים, נישאה לרבי מנחם מאניש (מנוס) איסר פולונסקי
 בתו, בריינה, נישאה לרב בן-ציון נטלוביץ'

 לקריאה נוספת 
 ספר רדושקביץ, תל אביב תשי"ג

 קישורים חיצוניים 

 ספריו 




קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:שווינציאן: רבנים
קטגוריה:ילידי 1852
קטגוריה:נפטרים ב-1936