פרויקט הייל מרי

פרויקט הייל מרי (באנגלית: Project Hail Mary) הוא רומן מסוגת מדע בדיוני קשה מאת הסופר האמריקאי אנדי ויר שיצא לאור באנגלית במאי 2021.

העלילה עוקבת אחר ריילנד גרייס, מורה למדעים וביולוג לשעבר שמתעורר מתרדמת על גבי חללית כשהוא סובל מאמנזיה (שכחה). עם הזמן הוא נזכר כי נשלח למשימה גורלית במטרה למצוא דרך להציל את כדור הארץ מ״אסטרופגים״ - אורגניזם חוצני זעיר ששואב את האנרגיה של השמש ומאיים להכחיד את האנושות.

הספר עובד לסרט קולנוע בעל אותו השם בכיכובו של ראיין גוסלינג בבימויים של פיל לורד וכריסטופר מילר. ועתיד לצאת לאקרנים ב-מרץ 2026.

 עלילה 
הספר נפתח כאשר דוקטור ריילנד גרייס (אנגלית: Ryland Grace) מתעורר מתרדמת על ספינת החלל ״הייל מרי״ מבלי לזכור את שמו או את מטרתו, ומגלה ששני חבריו לצוות מתו במהלך המסע והוא נותר השורד היחיד על הספינה. עם הזמן באמצעות פלאשבקים הוא מגלה שהוא מורה למדעים בחטיבת ביניים בארצות הברית, לאחר שנטש את הקריירה הקודמת שלו כביולוג מולקולרי. הוא מגויס על ידי אווה סטראט (אנגלית: Eva Stratt), ראש כוח משימה של האו"ם, כדי למצוא את הסיבה לכך שאורה של השמש דועך, מה שעלול לשים קץ לאנושות ולחיים בכדור הארץ. הסיבה מתבררת כאשר חללית החולפת לצד נוגה מגלה חיידקים חד-תאיים המתרבים ללא שליטה סביב השמש וסופחים ממנה כמויות עצומות של אנרגיה סולרית, דבר שעלול להשיב את עידן הקרח בתוך 30 שנים. גרייס מכנה את החיידק "אסטרופג" (ביוונית: "אוכל כוכבים"). גרייס חוקר ומגלה שאסטרופגים זקוקים לפחמן דו-חמצני כדי להתרבות, ומשתמשים באור אינפרא-אדום כדי לנדוד בין השמש לבין נוגה, העשירה בו. מדענים אחרים בכוח המשימה מגלים שאפשר להשתמש ביצורים כמקור אנרגיה בעל תפוקה גבוהה.

לאחר תצפיות נוספות, מגלים החוקרים כי בכל מערכות הכוכבים הסמוכות לכדור הארץ ישנם אסטרופגים אשר מחלישים את השמש, פרט לכוכב אחד בשם טאו סטי. כוח המשימה מכריז על פרויקט "הייל מרי", שנועד לשלוח חללית לטאו סטי ולבדוק מה הסיבה לכך שהכוכב לא דועך. למשימה נבחרים שלושה אנשים, אחד מהם הוא גרייס.

כשהוא מגיע למערכת של טאו סטי, גרייס פוגש ספינת חלל נוספת ועליה מין של חוצן. הוא קורא לחוצן "רוקי" (אנגלית: Rocky), למין שלו "ארידים", ולכוכב ממנו הוא הגיע, "אריד".

בדומה לכדור הארץ, גם אריד סובל מבעיה של אסטרופגים שמאיימת להשמיד את הארידים. ביחד עם רוקי, גרייס מגלה כי הסיבה לכך שטאו סטי ממשיך להפיץ אור כרגיל היא טורפים טבעיים של האסטרופגים שקיימים במערכת השמש של טאו סטי, אותם מכנה גרייס "טאומבות". גרייס ורוקי חוקרים ואוספים את הטאומבות ונפרדים לשלום, כל אחד במסע חזרה לכוכב הלכת שלו.

לאחר מספר שבועות בדרכו חזרה לכדור הארץ, גרייס מגלה כי הטאומבות יכולות לחדור דרך מכלי האחסון שלהן ולאכול את האסטרופגים שבמנועי החללית. הוא מגלה זאת בזמן ואוטם את המכלים שלו, אך הוא יודע שרוקי לא יודע את זה, ומסיק שהטאומבות חיסלו את האסטרופגים בחללית הארידית (המונעת גם היא באמצעותם). גרייס מחליט שבמקום לחזור לכדור הארץ, הוא ישלח לכדור הארץ את גשושיות המשימה של חללית "הייל מרי" ביחד עם הטאומבות והמידע שאסף, והוא עצמו יחזור להציל את רוקי התקוע בחלל, ויטוס איתו ביחד ב-"הייל מרי" כדי להציל את אריד. הספר מסתיים בקפיצה של כמה שנים קדימה: גרייס הוא מורה למדעים בחטיבת ביניים באריד, ורוקי מגיע לבקר אותו ומספר לו שהשמש של כדור הארץ חזרה לפלוט אור כרגיל.

 דמויות 
 דמויות מרכזיות 
 ריילנד גרייס 
דוקטור לביולוגיה מולקולרית שנאלץ לנטוש את האקדמיה לאחר שהעלה תיאוריות לא מקובלות על הכתב וספג על כך ביקורת נוקבת. הוא הפך למורה למדעים בחטיבת ביניים, והוא בעל יכולת להסביר מדע מורכב בצורה פשוטה מה שהפך אותו למורה מצוין. הוא נאלץ להתעלות על הפחדים שלו כשהוא מגויס בעל כורחו כדי להציל את האנושות. הספר מתחיל כשהוא בחללית ולאורכו הוא נזכר במאורעות העבר דרך פלאשבקים.

 רוקי 
רוקי הוא חייזר ממערכת הכוכבים "40 בארידני". חיצונית הוא דמוי עכביש בעל חמש זרועות, עם עור שנראה כמו אבן חמה (מכאן שמו). אין לו חוש ראיה ומשתמש בשמיעה (בסונאר) כדי "לראות". הוא מתקשר באמצעות צלילים מוזיקליים. כאיש מקצוע הוא מהנדס מוכשר וחרוץ בצורה קיצונית. למרות ההבדלים הביולוגיים התהומיים, הקשר שנרקם בינו לבין גרייס מבוסס על כבוד הדדי ושפה משותפת - מדע. הם משלימים זה את זה: גרייס הוא המדען התאורטי, רוקי הוא המהנדס המעשי היכול לבנות כמעט כל דבר מחומרים גולמיים.

 הצוות המפתח על כדור הארץ 
 אווה סטראט 
האישה שמנהלת את הפרויקט על כדור הארץ, ובתוקף תפקידה גייסה את גרייס לפרויקט. היא מקבלת בתוקף תפקידה סמכויות דיקטטוריות מוחלטות מכל ממשלות העולם במטרה להציל את האנושות. היא לוקחת את תפקידה מאוד ברצינות ומוכנה למען המטרה להקריב כל דבר: חוקים, כסף ואפילו חיי אדם.

 דמיטרי פטרוב (אנגלית: Dimitri Petrov) 
הוא המדען הרוסי שתכנן את מנוע האסטרופג, המנוע המפעיל את החללית. נחשב לאחד המוחות המבריקים בעולם הפיזיקה. הדינמיקה בינו לבין סטראט הייתה מורכבת – הוא היה היחיד שהעז להתעמת איתה, אך גם העריך את יכולתה להשיג לו את המשאבים הדרושים לתכנון וביצוע של התוכנית (כמו פצצות אטום לניסויים).

 ד"ר לוקן (אנגלית: Dr. Lokken) 
מומחית נורווגית לאווירונאוטיקה ועיצוב מבני. היא הייתה אחראית כמה מהאתגרים המורכבים ביותר:
 תכנון המבנה החיצוני של החללית.
 מנגנון הצנטריפוגה שמאפשר לחללית להתפצל לשני חלקים המחוברים בכבל, ולהסתובב וכך ליצור כבידה מלאכותית.
 התמודדות עם ההגנה מפני הקרינה במהירויות גבוהות.

 סטיב האץ' (Steve Hatch) 
מומחה מקולומביה הבריטית (אנגלית: British Columbia). אחראי על פיתוח ה"חיפושיות" (אנגלית: Beetles) – ארבע חלליות קטנות ובלתי מאוישות שאמורות להחזיר את הנתונים לכדור הארץ. חלליות אלו נבנו משום שלחללית ״הייל מרי״, שבה נוסעים האסטרונאוטים, לא יישאר מספיק דלק כדי לבצע מסע חזרה לכדור הארץ.

 ד"ר לאמאי (אנגלית: Dr. Lamai) 
מדענית מתאילנד והמומחית הרפואית של הפרויקט. תפקידה היה קריטי להצלחת המשימה כשהיא אחראית על:
 חקר התרדמת (אנגלית: Coma): היא גילתה דרכים רפואיות להשאיר את הצוות בחיים במשך שנים תחת תרדמת עמוקה.
 הגנטיקה של התרדמת: היא זיהתה את "גן התרדמת" (אנגלית: The Coma Gene) – רצף גנטי ספציפי שמאפשר לבני אדם לשרוד את התהליך ללא נזק מוחי.

המחקר שלה אפשר לבחור אנשי צוות שיש להם את הרצף הגנטי המתאים שיאפשר להם לשרוד תרדמת ארוכת שנים.

 ד"ר רוברט רדל (אנגלית: Robert Redell) 
מדען בריטי שמצא פתרון ליצירת אנרגיה בהיקף גדול באמצעות האסטרופגים.
ד"ר רדל תכנן חווה סולארית באפריקה ובעקבות תאונה קטלנית שהתרחשה שם, שבעה עובדים נהרגו. בגין אירוע זה, הוא הורשע בשבעה סעיפי הריגה ברשלנות. בנוסף, הוא הואשם בהעברת מיליוני דולרים מכספי ממשלת ניו זילנד בזמן הקמת הפרויקט באפריקה, וזאת כדי לממן את התמכרותו להימורים. למרות עברו המפוקפק, הוא גויס לפרויקט "הייל מרי" בשל גאוניותו ההנדסית. שם פיתח את שיטת ה-Blackpanel – לוחות סולאריים פשוטים ויעילים שהיוו פתרון ליצירת כמות עצומה של אנרגיה באמצעות האסטרופגים בתוך זמן קצר.

 פרנסואה לבלנק (אנגלית: François Leclerc) 
ד"ר פטרובה הייתה המדענית שגילתה את הקו שיצרו האסטרופגים, הפס הזוהר של אור אינפרא אדום שנמתח מהשמש לכיוון כוכב הלכת נוגה, ועל שמה הוא נקרא "קו פטרובה" (אנגלית: Petrova Line). לבלנק היה אסטרופיזיקאי צרפתי. הוא זה שניתח את הנתונים והבין שמדובר במשהו ש"אוכל" את האנרגיה של השמש. היה הראשון שהבין כי הירידה בתפוקת האנרגיה של השמש היא לא תנודה טבעית, אלא תוצאה של אורגניזם חי שמתרבה בקצב מסחרר תוך שימוש באנרגיית השמש.

 צוות החללית "הייל מרי" 
 יאו לי-ג'י (אנגלית: Yao Li-Jie) 
קצין בחיל האוויר הסיני שנבחר לפקד על המשימה. נבחר בזכות יכולת המנהיגות שלו, המיומנות המקצועית שלו ותפקודו תחת לחץ קיצוני. יאו מודע לכך שמדובר במשימת התאבדות. הוא מקבל על עצמו את המשימה מתוך תחושת שליחות עמוקה להצלת כדור הארץ. גרייס מוצא את גופתו בתחילת הספר כשהוא עדיין מבולבל. אנחנו לומדים על יאו בהמשך הסיפור דרך הפלאשבקים של גרייס. אנחנו נחשפים לדמות של מנהיג שלא נתן לשום דבר להסיח את דעתו מהמטרה.

 אולסיה איליוחינה (אנגלית: Olesya Ilyukhina) 
קוסמונאוטית רוסייה, מומחית למערכות הטכניות של החללית ולתחזוקה. תוארה כדמות צבעונית, בעלת חוש הומור נועז מעט וחיבה לוודקה (אותה ניסתה להגניב למשימה). תפקידה היה מהנדסת המשימה.

 תהליך הכתיבה 
בראיון לעיתון הניו יורק טיימס אמר ויר כי לאחר שכתב את הספר "לבד על מאדים" הוא החל לכתוב אופרת חלל בשם "ז'ק", שעסקה בחומר המסוגל לספוג קרינה אלקטרומגנטית ולהשתמש בו עבור מסע בין-כוכבי. לאחר שכתב 75,000 מילים הוא נטש את הספר ועבר לכתוב את "ארטמיס", אך כמה מהאלמנטים בו יובאו מאוחר יותר לספר "פרויקט הייל מרי".

 ביקורות 
הספר זכה לביקורות חיוביות רבות, וכיכב ברשימות רבי-מכר שונות, ביניהן גם רשימת רבי-המכר של הניו יורק טיימס.

פרסים
הספר זכה בפרס הדרקון לספר המדע הבדיוני הטוב ביותר לשנת 2021.

עיבודים נוספים
בתחילת 2020 מכר ויר את זכויות העיבוד הקולנועי של הספר למטרו גולדווין מאייר תמורת 3 מיליון דולר. במאי הסרט יהיו פיל לורד וכריסטופר מילר ואת תפקידו של דוקטור ריילנד גרייס יגלם ראיין גוסלינג.

הערות שוליים

קטגוריה:ספרי 2021
קטגוריה:ספרי מדע בדיוני
קטגוריה:ספרי ספרי בלנטיין
קטגוריה:ספרי הוצאת הכורסא
קטגוריה:ספרי מדע בדיוני קשה