מוות במעצר

מוות במעצר הוא מוות של אדם שנמצא בבית סוהר או במעצר, לאחר שנעצר על ידי המשטרה או רשויות החוק. במקרים רבים מוות במעצר נגרם כתוצאה מהתעללות, הזנחה או ניסיון טיוח של הגורמים למקרי המוות. מקרים נפוצים של מוות במעצר הם קורבנות של אלימות משטרתית ואסירים פוליטיים המוצאים להורג בין כותלי הכלא.

קרימינולוגים רואים בדאגה את מקרי המוות במעצר, מפני שבמצבים אלה מחובתה של המשטרה להגן על העצורים, אף על פי שבידיה נמצא כוח רב ואילו העצורים נתונים במצב נפשי קשה ופגיע. באירופה נחשבים מקרי מוות במעצר כהפרה של הזכות לחיים, אחת הזכויות החשובות באמנה האירופית לזכויות אדם.

מקרים של היעלמות כפויה נחשבים אף הם לסוג של מוות במעצר, ומהווים חלק מההגדרה של פשעים נגד האנושות. האמנה הבינלאומית להגנה על כל בני האדם מפני היעלמות כפויה (2007) נועדה למנוע היעלמויות כפויות.

מקרים של מוות במעצר
להלן מספר מקרים ידועים של מוות במעצר.
 לי הארווי אוסוואלד, שהתנקש בנשיא ארצות הברית ג'ון פ. קנדי, נרצח ב-24 בנובמבר 1963 בזמן שהועבר על ידי משטרת דאלאס ממתקן החקירות לבית הכלא.
 מבצע קונדור, מבצע שהחל בשנת 1975 בדרום אמריקה, בתמיכת ארצות הברית. במהלך המבצע נרצחו אלפי סוציאליסטים וקומוניסטים על ידי כוחות צבא ומשטרה, וכן נעלמו מאות אנשים בהיעלמות כפויה במהלך המלחמה המלוכלכת בארגנטינה.
 טבח האסירים בכלא תדמור בסוריה (1980).
 .
 "", מונח נפוץ בהודו, פקיסטן וסרי לנקה המתאר עצורים רבים שנהרגו על ידי כוחות המשטרה משנת 1984 ועד היום.
 בדרום אפריקה נרשמו מספרים חריגים של מקרי מוות במעצר. לדוגמה, מאפריל עד יוני 1997 אירעו במדינה 56 מקרי מוות במעצר. אחד המקרים הידועים הוא מותו של סטיב ביקו, שנהרג בידי שוטרים במתקן מעצר בשנת 1977.
 בטורקיה נערכו שביתות רעב של אסירים כמחאה על תנאי המעצר או על הניסיון להעביר אסירים ל. במחאות בשנת 1996 מתו 12 אסירים, ובמחאות בשנת 2000 מתו 212 אסירים. אסירים רבים לקו במחלות קשות, בהן תסמונת קורסקוף. בנוסף לכך,  נפוצים, ומשנת 1980 עד 2000 מתו לפחות 428 אסירים כתוצאה מעינויים.
 ברוסיה התפרסמו מקרים רבים של מוות במעצר, בעיקר של פעילי אופוזיציה (בהם סרגיי מגניטסקי) ופעילים בארגונים בדלניים.
 בבריטניה קיים גוף בשם "" המבקר את המשטרה, והוא מפרסם מדי שנה נתונים על מוות במעצר. בדו"ח על השנים 2020–2021 נמסר על 19 מקרי מוות במעצר. בנוסף נמסר על 25 עצירים שנהרגו בתאונות דרכים, 54 מקרי התאבדות בזמן מעצר, ו-92 מקרי מוות בעקבות מעצר בנסיבות הנמצאות עדיין בבדיקה. בשנת 1981 הוקם בבריטניה ארגון צדקה בשם  המספק תמיכה משפטית ונפשית לבני משפחה במקרים של מוות במעצר.
 בארצות הברית פורסמו מקרים רבים של אזרחים שנהרגו מירי משטרתי בזמן מעצר. הוושינגטון פוסט החל לעקוב אחר מקרים אלו, ועל פי דיווחיו אירעו מעל ל-5,000 תקריות משנת 2015. בין המקרים הידועים נמנים פרשת מותו של אנדרו פינץ', פרשת הירי בבריאונה טיילור, רצח ג'ורג' פלויד ופרשת מותו של דונטה רייט. בנוסף למקרי אלימות משטרתית אירעו בארצות הברית מקרים רבים של מוות בבית מעצר, בהם מותו של ג'פרי אפשטיין.
 בארצות הברית מתרחשים גם מקרים רבים של מוות במעצר של מהגרים בלתי חוקיים. במאי 2024 מת מהגר מליבריה במתקן מעצר בג'ורג'יה, בו מתו לפחות 12 עצורים נוספים לפני כן.
 מקרי מוות במעצר דווחו במדינות רבות נוספות, בהן אוסטרליה, בנגלדש, מיאנמר, מקסיקו, סין, צ'אד קולומביה, סוריה וברשות הפלסטינית.

בישראל
להלן מספר מקרים של מוות במעצר בישראל שפורסמו:
 אנשים ידועים שהתאבדו בתא מעצר, בהם מיכאל אלבין (1985), ולדימיר פיניוב (2001), דודו טופז (2009), ובן זיגייר (2013).
 באפריל 2021 מת במעצר אמיר גדידיאן, תושב דרום תל אביב שסבל מבעיות נפשיות. על פי החשד גדידיאן לקה בהתקף פסיכוטי, סירב לעלות לאמבולנס שאשתו הזמינה עבורו על מנת לקבל טיפול רפואי, ונחנק לאחר שנאזק על הקרקע כשהוא על בטנו על ידי שוטרים שזימנו הפרמדיקים.
 פרשת מעצרו ומותו של קא"ב תומר אייגס (2021), מוות במעצר של קצין באגף המודיעין בצה"ל בנסיבות שלא פורסמו.
 ב-1 בינואר 2026 נפטר חסן עיסא קשאעלה, עציר מינהלי בן 25 מרהט, בבית סוהר גלבוע. קשאעלה נשפט על פוסטים ברשתות חברתיות ונחשד בהשתייכות לדאעש.

מוות של עצורים פלסטינים בישראל
על פי דו"ח של  של הרשות הפלסטינית, 226 אסירים פלסטינים מתו במתקני כליאה בישראל מיוני 1967 עד יוני 2021.

 חמישה אסירים פלסטינים מתו עקב הזנה בכפייה במהלך שביתת רעב בין השנים 1970–1982: עבד אלקאדר אבו אלפחם בשנת 1970 בבית הסוהר שקמה, ראסם חלאוה ועלי ג'עפרי בשנת 1980 בבית הסוהר נפחא, מחמוד פריתיג בשנת 1984 בבית הסוהר ג'נייד בשכם, וחוסיין נמר עבידאת, בשנת 1992 בבית הסוהר שקמה.
 פרשת קו 300 (1984) במהלכה אנשי שב"כ הרגו את מג'די אבו ג'אמע וסובחי אבו ג'אמע, ולאחר מכן ניסו לטייח את נסיבות המוות.
 מחמוד אל-מסרי מרפיח מת בחודש מרץ 1989 בהיותו במתקן חקירות של השב"כ בעזה.
 ח'דר עדנאן, פלסטיני מעראבה, נעצר במעצר מנהלי 13 פעמים משנת 2005, ושבת רעב מספר פעמים. הוא מת בבית המעצר ניצן ב-2 במאי 2023 לאחר ששבת רעב במשך 86 ימים.
 ב-18 בנונמבר 2023 מת בבית הסוהר קציעות תאיר אבו עסב, מחבל פת"ח בן 38 מאזור קלקיליה שבשנת 2005 נגזר עליו עונש מאסר בגין ניסיון רצח. נבדק חשד שמותו נגרם כתוצאה מאלימות של סוהרים כלפיו.
 ב-16 במרץ 2024 ג'ומעה אבראהים אבו ע'נימה מת בכלא באר שבע לאחר שנמצא מחוסר הכרה. בשנת 2016 חצה את הגבול לרצועת עזה ולאחר מכן לא היה ידוע מה עלה בגורלו. בדצמבר 2023 אבו ע'נימה נעצר כאשר ניסה לחזור לשטח ישראל, ובינואר 2024 הוגש נגדו כתב אישום בחשד למסירת מידע רגיש לאויב לאחר מעברו לעזה ולשותפות בארגון טרור, לאחר שהתברר כי הוא הפך לפעיל חמאס במהלך שהותו ברצועה.

לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל
במעצרי פלסטינים במהלך מלחמת חרבות ברזל (2023) מתו במעצר שישה פלסטינים עד דצמבר 2023. במרץ 2024 פורסם בהארץ כי 27 עצורים תושבי רצועת עזה מתו מתחילת המלחמה במתקנים צבאיים בישראל שבהם הוחזקו, בעיקר במחנה שדה תימן ומחנה ענתות. צה"ל לא מסר נתונים על נסיבות מותם. עד אפריל 2025 מתו במעצר 63 פלסטינים בבתי הכלא הישראליים, בהם עציר בן 17 שהורעב, חלה בדלקת המעי הגס ובסקביאס אך לא קיבל טיפול רפואי. בנובמבר 2025 פורסם כי לפחות 98 פלסטינים מתו במעצר בתקופת המלחמה.

על פי דו"ח של רופאים לזכויות אדם, עד אוגוסט 2025 מתו לפחות 94 פלסטינים במתקני כליאה בישראל, אך הארגון מעריך כי ישנם עצורים נוספים שמתו במתקני הכליאה ולא דווחו, עקב מקרי היעלמות כפויה. בדו"ח נכתב כי מקרי המוות נגרמו עקב מדיניות מתמשכת של עינויים ומניעת טיפול רפואי. כמו כן מתוארות בו דרכים רבות שבהן ישראל מטייחת את מקרי המוות ומונעת בירור וחקירה אמיתיות של נסיבותיהם. כתוצאה ממדיניות טיוח זאת, הגורמים שהיו מעורבים במקרי מוות אלו אינם מובאים לדין.

ראו גם
 מאסר עולם
 אלימות משטרתית
 הוצאה להורג ללא משפט

הערות שוליים

קטגוריה:כליאה
קטגוריה:מעצר
קטגוריה:פשעים נגד האנושות
קטגוריה:פגיעה בזכויות האדם
קטגוריה:דרכי מיתה