הירי בקנושה

ב-25 באוגוסט 2020, במהלך המהומות בעיר קנושה שבוויסקונסין, ארצות הברית, ירה קייל ריטנהאוס, נער בן 17 מהיישוב אנטיוק שבמדינת אילינוי, בשלושה גברים שניסו לתקוף אותו והרג שניים מהם. המהומות פרצו לאחר שהשוטר רוסטן שסקי ירה בג'ייקוב בלייק יומיים קודם לכן. ריטנהאוס הועמד לדין, אך חבר המושבעים זיכה אותו מכל האשמות.

רקע
ב-23 באוגוסט 2020 נורה ג'ייקוב בלייק, צעיר אפרו-אמריקאי, בידי שוטר בעיר קנושה. בלייק, שכנגדו היה צו מעצר פעיל, נורה לאחר שתקף את השוטרים שניסו לעצור אותו ורכן בצורה חשודה אל תוך רכב. בעקבות הירי, פרצו בעיר הפגנות ומחאות אלימות, במסגרתן נבזזו והוצתו חנויות, נגרם נזק רב לרכוש ונערכו עימותים אלימים עם כוחות השיטור והאכיפה. על העיר הוטל עוצר לילי.

בעקבות ההפגנות הוקמו בעיר מיליציות חמושות של אזרחים, שסיירו ברחובות במטרה לתגבר את כוחות המשטרה, ואף פורסמו פוסטים ברשתות החברתיות הקוראים ל"פטריוטים האוחזים בנשק לבוא ולהגן על קנושה". ראש עיריית קנושה והשריף המחוזי התנגדו לקיומן של המיליציות, אך אלו זכו לתמיכה מקומית של חלק מהשוטרים העירוניים.

היורה
קייל ריטנהאוס היה נער בן 17, שהשתתף בתוכנית צוערים של המשטרה המקומית ביישוב אנטיוק בו הוא גר, אשר נמצא במרחק 30 קילומטרים מקנושה, והביע ברשתות החברתיות תמיכה בתנועת "Blue Lives Matter". הנער גר עם אימו, בעוד אביו וחלק גדול ממשפחתו התגוררו בקנושה, וריטנהאוס עצמו אף עבד בעיר במשך תקופה.

ב-24 באוגוסט נסע ריטנהאוס לחברו בקנושה, שהחזיק בביתו רובה חצי-אוטומטי בסגנון AR-15 שרכש עבור ריטנהאוס. ביום המחרת עמדו ריטנהאוס וחברו ליד מגרש למכירת כלי רכב משומשים, לאחר שהצתות של מגרשים דומים בלילה הקודם גרמו לנזק של כמיליון וחצי דולרים. מספר אנשים העידו כי בעל העסק שילם למספר חמושים על מנת שישמרו על המגרש, אף על פי שבעל המגרש הכחיש את הדבר לאחר מכן. ריטנהאוס דיבר עם השוטרים שהוצבו באזור, והציע עזרה רפואית לפצועים.

האירוע
הירי הראשון
בשעה 23:48 ב-25 באוגוסט, החלו חבורת מפגינים לרדוף אחרי ריטנהאוס בשטחו של מגרש חנייה, ומפגין בשם ג'וזף רוזנבאום השליך עליו שקית עם חפצים. עובר אורח בשם ג'ושוע זימינסקי ירה ירייה באוויר, ואז ריטנהאוס הפסיק לרוץ ופנה לעבר קול הירייה. כדי להרתיע את רוזנבאום, הפנה ריטנהאוס את נשקו לעברו. רוזנבאום התנפל על ריטנהאוס וניסה לחטוף את נשקו, וזה האחרון ירה לעברו ארבעה כדורים, ופגע במפשעתו, בגבו ובידו השמאלית. הכדורים חוררו את הלב, אבי העורקים, עורק הריאה והריאה הימנית של רוזנבאום, ולמרות מאמצי החייאה – הוא מת זמן קצר לאחר מכן.

התקרית תועדה על ידי צילומי אינפרה-אדום שצולמו ממטוס של ה-FBI וכן על ידי מספר מכשירים סלולריים מכמה זוויות. ריטנהאוס העיד במשפטו כי לפני שהחלו לרדוף אחריו אמר אדם אחר לרוזנבאום: "צריך לתפוס אותו ולהרוג אותו", אך גם העיד שידע כי רוזנבאום אינו חמוש. לאחר הירי, עמד ריטנהאוס במקומו במשך כחצי דקה, ואז התקשר לידידו, אמר: "הרגע הרגתי מישהו" ונמלט.

הירי השני
ריטנהאוס החל לרוץ לעבר ניידות משטרה שחנו בסמוך, כשאחריו רודפים מספר פורעים וצועקים: "תרביצו לו" ו"תפסו אותו", ואדם אחד תקף אותו והעיף את כובעו.

זמן קצר לאחר מכן מעד ריטנהאוס ונפל את הקרקע. אחד הרודפים החל לבעוט בו בעודו על הקרקע, וריטנהאוס ירה לעברו פעמיים, אך החטיא.

פורע נוסף, אנטוני הובר, הכה את ריטנהאוס באמצעות סקייטבורד וניסה לחטוף את נשקו. ריטנהאוס לחץ על ההדק פעם אחת, והכדור פילח את ליבו ואת ריאתו הימנית של הובר, מה שהביא למותו המיידי.

הירי השלישי
מיד לאחר הירי באנטוני הובר, בעוד ריטנהאוס על הרצפה, רץ מפגין נוסף, גייג' גרוסקרויץ, לעברו של ריטנהאוס וכיוון אליו את אקדחו השלוף. בתגובה, ירה ריטנהאוס בגרוסקרויץ ופצע אותו בידו.

בעדותו טען גרוסקרויץ כי הוא היה משקיף משפטי של האיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות, וכי כיוון את אקדחו לעבר ריטנהאוס מפני שהאמין שהיה יורה פעיל.

ריטנהאוס קם על רגליו והלך כלפי ניידות המשטרה כשידיו מונפות למעלה, אך השוטרים לא עצרו אותו, מפני שלא הבינו שהוא היה מעורב באירוע הירי אליו הוזעקו.

הליכים משפטיים
האישומים
כשעה לאחר האירוע, ריטנהאוס הסגיר את עצמו בתחנת המשטרה. על פי חוקי מדינת ויסקונסין, בה אירע הירי, הוא נשפט כבגיר, אף על פי שבעת הירי היה קטין.

בכתב האישום הופיעו שבעה סעיפי אישום:
 רצח בכוונה תחילה של אנטוני הובר, עבירה שעונשה מאסר עולם ללא אפשרות של שחרור על תנאי.
 רצח מדרגה ראשונה בקלות דעת של ג'וזף רוזנבאום, עבירה שעונשה עד 65 שנות מאסר.
 ניסיון רצח בכוונה תחילה של גייג' גרוסקרויץ, עבירה שעונשה עד 65 שנות מאסר.
 סיכון בטיחות אדם בקלות דעת (של כתב הטלוויזיה ריצ'רד מקגיניס), עבירה שעונשה עד 17 שנות מאסר.
 סיכון בטיחות אדם בקלות דעת (של אדם לא ידוע, שריטנהאוס ירה לעברו פעמיים כששכב על הקרקע), עבירה שעונשה עד 17 שנות מאסר.
 החזקת נשק מסוכן על ידי אדם שגילו פחות מ-18 שנים.
 אי-עמידה בצו חירום מטעם המדינה או הממשל המקומי (על הפרת העוצר הלילי בעיר).

כל אחד מהאישומים לווה בסעיף "שימוש בנשק מסוכן", המפעיל חוק בוויסקונסין המוסיף עד חמש שנות מאסר לכל אישום בו מופיע הסעיף.

הצוות המשפטי של ריטנהאוס טען כי כל מעשיו היו הכרחיים, ומתוך הגנה עצמית, ובבית המשפט כפר ריטנהאוס בכל סעיפי האישום וטען כי הוא אינו אשם.

המעצר והשחרור
לאחר שהסגיר את עצמו, ריטנהאוס הוחזק במעצר בבית מעצר לנוער באילינוי, וב-30 באוקטובר 2020 הוסגר לוויסקונסין. ב-20 בנובמבר 2020 הוא שוחרר מהמעצר, לאחר שהפקיד ערבות של שני מיליון דולרים. לאחר שחרורו שהה בדירת מסתור, מחשש לשלומו.

ב-22 בינואר 2021 שונו תנאי שחרורו של ריטנהאוס כך שלא יוכל לצרוך אלכוהול, לקבל גישה לכלי נשק או להתרועע עם אנשים או קבוצות הידועים כמאיימים על אחרים על בסיס גזע או דת. הדבר נעשה לאחר שריטנהאוס תועד בבר כשהוא שותה בירה, שר שיר המזוהה עם ארגון הימין הקיצוני האנטישמי "הנערים הגאים" ומבצע בידו מחווה המזוהה עם תנועות עליונות לבנה.

קורבנות או פורעים
ב-25 באוקטובר 2021 הגדיר השופט ברוס שרדר אלו עדויות יהיו קבילות, הן על ידי ההגנה והן על ידי התביעה. שרדר הורה שלא ניתן להתייחס לגברים שנורו על ידי ריטנהאוס כקורבנות, אלא ניתן לתאר אותם כמציתים או בוזזים אם ההגנה מסוגלת לבסס ראיות שהם היו מעורבים בפעילויות הללו באותו לילה. השופט החליט כך מפני שהמונח "קורבן" יכול לגרום להשפעה רבה על חבר מושבעים על ידי קביעה מראש מיהם האנשים להם נגרם עוול באירוע.

המשפט ופסק הדין
המשפט נפתח ב-2 בנובמבר 2021, והטיעונים והעדויות הוצגו בבית המשפט המחוזי של קנושה עד 15 בנובמבר.

למושבעים הוצגו מספר הקלטות וידאו של האירועים. בחלק מהתיעודים, שצולמו זמן קצר לפני הירי, נראה רוזנבאום מתעמת עם מספר אנשים. שני עדים העידו שראו את רוזנבאום מתנהג באלימות וצועק לפני שהתקרב לריטנהאוס וניסה לחטוף את נשקו. עד התביעה ריאן באלץ', יוצא צבא שנשא גם הוא רובה באותו לילה, העיד כי רוזנבאום צעק "אם אתפוס מישהו מכם לבד הלילה, אני הולך להרוג אתכם לעזאזל!". עד שסיפר כי שוחח עם ריטנהאוס לאחר הירי העיד כי ריטנהאוס היה עצבני, חיוור ומזיע, ואמר שוב ושוב "יריתי במישהו". שלושה עדים נוספים, בהם שוטר, העידו כי ריטנהאוס פעל מתוך הגנה עצמית.

גייג' גרוסקרויץ הודה כי כיוון את אקדחו לעבר ריטנהאוס, אך טען שזה היה שלא בכוונה, וכי לא התכוון באף שלב להרוג את ריטנהאוס, אלא לעצור אותו בלבד.

ריטנהאוס העיד כי רוזנבאום איים פעמיים להרוג אותו, וארב לו לפני הירי הקטלני. ריטנהאוס נשבר כשסיפר על אותם אירועים, והשופט הורה על הפסקה. לאחר מכן, ריטנהאוס אמר כי רוזנבאום הסתער עליו והניח את ידו על קנה הנשק שלו. בחקירה הנגדית, ריטנהאוס הודה בביצוע הירי, תוך שהוא מציין כי הדבר נעשה כדי לעצור את ההתקפה עליו, וכי לא התכוון שהירי יביא למותו של רוזנבאום.

במהלך הדיונים דרשה ההגנה את ביטולו של המשפט, לאחר שצוות התביעה הפר בשלושה מקרים את התיקון החמישי ואת התיקון השישי לחוקת ארצות הברית.

במהלך המשפט ביטל השופט שרדר את האישומים על החזקת נשק בלתי חוקית ועל הפרת העוצר.

השופט גם הורה שלא לאפשר לרשת MSNBC להמשיך לסקר את המשפט, אחרי שהתברר שעובד שלהם עקב שלא כחוק אחרי האוטובוס שהוביל את המושבעים ליעד סודי.CNN’s Brian Stelter ignores MSNBC getting banned from Rittenhouse trial on show that claims to cover media באתר פוקס-ניוז

ב-19 בנובמבר 2021 הגיע חבר המושבעים לפסק דין פה אחד, לאחר יותר מ-25 שעות של דיונים, שנמשכו ארבעה ימים. ריטנהאוס נמצא לא אשם בכל סעיפי האישום.

תביעות נוספות
 בנובמבר 2020 הואשם דומיניק בלאק, ידידו של ריטנהאוס, בשני סעיפים של מכירת נשק לקטין בכוונה תחילה.
 ג'ושוע זימינסקי, שירה באוויר זמן קצר לפני שריטנהאוס ירה ברוזנבאום, הואשם בהפרת סדר באמצעות נשק מסוכן.
 ב-4 בינואר 2021, הוריו של הובר וגייג' גרוסקרויץ הגישו בנפרד תביעות על סך 10 מיליון דולר, הן נגד העיר והן נגד המחוז, בטענה לרשלנות בהגנה על זכויותיהם.
 ב-17 באוגוסט 2021, הוריו של הובר הגישו תביעה נגד משטרת קנושה ומחלקת השריף של קנושה, בטענה שרשויות אכיפת החוק אפשרו לריטנהאוס לפגוע באנשים המפגינים בדרכי שלום נגד הירי של המשטרה בג'ייקוב בלייק.

תגובות
רשתות חברתיות כמו פייסבוק, טוויטר ו-GoFundMe הסירו תוכן שתומך בריטנהאוס, תוך ציטוט של כללים האוסרים על שבח או תמיכה ביורים המוניים או על האדרת אלימות. פייסבוק אף סגרה את חשבונות הפייסבוק והאינסטגרם שלו.

נשיא ארצות הברית לשעבר דונלד טראמפ תיאר את המשפט כ"ציד מכשפות של השמאל הרדיקלי", ושיבח את פסק הדין של חבר המושבעים.

לאחר זיכויו של ריטנהאוס, הצהיר נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן: "אני עומד מאחורי פסיקת חבר המושבעים. המערכת עובדת ואנחנו צריכים לעמוד מאחוריה". מאוחר יותר באותו יום, דוברות הבית הלבן פרסמה הצהרה כתובה מאת ביידן, בה כתוב: "בעוד שפסק הדין בקנושה יותיר אמריקאים רבים כועסים ומודאגים, כולל אני, עלינו להכיר בכך שחבר המושבעים פסק כך".

לאחר זיכויו של ריטנהאוס פרצו מהומות במספר ערים בארצות הברית. בפורטלנד, 200 מפגינים התאספו במרכז העיר. הם שברו חלונות ודלתות ותקפו שוטרים. בשיקגו, 1,000 מפגינים התכנסו והפגינו נגד הכרעת הדין. בניו יורק, חסמו מפגינים את גשר ברוקלין. הפגנות נרשמו גם באוקלנד, סן דייגו ולוס אנג'לס.

הערות שוליים

קטגוריה:מהומות בארצות הברית
קטגוריה:2020 בארצות הברית
קטגוריה:ויסקונסין