שם טוב ארדוטיאל

הרב שם טוב בן יצחק ארדוטיאל (מוכר בספרדית בשמות Sento, Sentob, Rab Shemtov de Cerrion, Sem Tob de Carrión) (1290 לערך – 1369 לערך) היה משורר יהודי-ספרדי מהמאה הארבע עשרה. חיבר מספר יצירות חול ומספר שירי קודש, שהמוכר ביניהם הוא הווידוי הנאמר במנהג הספרדים במוסף של יום הכיפורים, רבונו של עולם בראותי בחורותי. ארדוטיאל היה המשורר היהודי הראשון שחיבר יצירות בשפה הספרדית, והמשורר היהודי-ספרדי הראשון שחיבר חיבור הגות בסגנון שירי עממי.

ביוגרפיה
אין בידינו מידע ביוגרפי טוב על ארדוטיאל. מתוך יצירותיו ניתן להסיק שהוא שימש מזכיר, יועץ ומתרגם אצל משפחת האצולה הנוצרית סנטיליאנה בעיירה קאריון דה לוס קונדס  שבמחוז פלנסיה .
יצירתו
ארדוטיאל חיבר ספר חכמה בשפה הספרדית בשם "משלי מוסר" ( בספרדית), המכיל פתגמים, משלים וניבים שמקורם בעברית, בערבית ובספרדית. הספר הוקדש לפדרו, בנו של אלפונסו האחד עשר, מלך קסטיליה.
מיצירת החול שלו בעברית השתמר בידינו הספר "מעשה הרב: מלחמת העט והמספריים" המתאר את מלחמתם של העט והמספריים ביום חורף קר, כשהדיו קופאת בתוך הקסת. הספר כתוב בצורה פרוזאית מחורזת משלובת בקטעי ליריקה, ונכתב בסגנון הומוריסטי. לדעת החוקרת מרגלית שלמן, החיבור משמש, בנוסף לתפקידו ההומוריסטי, כחיבור מחאה נגד בזיזת רכוש יהודי על ידי הנוצרים. חיבור נוסף המיוחס לו הוא "מעשה צופר", חיבור פרוזה היתולי על בדחן עני בשם צופר, אולם יש המפקפקים בזיהוי.
שירת הקודש של ארדוטיאל
יצירתו העיקרית שהגיע לידנו מצויה בתחום שירת הקודש. ארדוטיאל חיבר בעיקר פיוטים מסוג הסליחות, שתוכנן, כסגנון הספרדי, עוסק בעמידתו האישית של המתפלל למול הקב"ה ובקשתו לסליחה. בנוסף יש בידינו עוד שני פיוטים גדולים שלו, גם הם נועדו לתפילה על כפרת חטאים, אך מסוג מעט שונה. הפיוט הראשון, "ים קהלת", משתייך לסוג הבקשה, ומהווה הקדמה לווידוי. הפיוט מספר את שבחו של הקב"ה כהקדמה לבקשת המחילה, אך לא כולל בתוכו וידוי. למעט שורות פתיחה בודדות, כל המילים בפיוט מתחילות באות "מ". פיוט נוסף הוא הפיוט לווידוי "רבונו של עולם בראותי בחרותי". הפיוט מחולק לשני חלקים; בחלק הראשון דיון פילוסופי הדן בשאלה איך ייתכן שווידוי, הנעשה בפה, יכול לכפר על עבירות שנעשו בידיים, בצורה פיזית. בהמשך המחבר ממשיך ותוהה על כל ההיתכנות של כפרה לאדם רק באמצעות תפילה. המחבר מתאר שהוא הוטרד משאלה זו, אולם מחשבותיו השיבו לו כי אלהים גדול ומרבה לסלוח, ולכן יש טעם בווידוי. בחציו השני של הווידוי, המחבר מפייט את נוסח הווידוי הקצר אשמנו בגדנו ומקדיש בית לכל אחת מהאותיות.

תרגום
בנוסף ליצירתו העצמאית, ארדוטיאל היה שותף לרבי ישראל הישראלי בחיבור ספרו "מצוות זמניות". הישראלי כתב את ספרו במקור בערבית, וארדוטיאל תרגם וערך אותו בעברית. על דרך עבודתו בתרגום החיבור הוא מתאר

לקריאה נוספת
 מרגלית סגראי שלמן, שירי הקודש של שם טוב ארדוטיאל, חיבור לשם קבלת תואר מוסמך, אוניברסיטת בן-גוריון, 2015

קישורים חיצוניים


 דוד יעקבסון - סיורי מורשת יהודית קריון דה לוס קונדס פוסט באתר פייסבוק המתמקד ברב שם טוב אדרוטיאל


הערות שוליים

קטגוריה:משוררים יהודים ספרדים
קטגוריה:פילוסופים יהודים ספרדים
קטגוריה:סופרים יהודים ספרדים
קטגוריה:פילוסופים יהודים בימי הביניים
קטגוריה:משוררים יהודים בימי הביניים
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:פייטני ספרד
קטגוריה:יהודי ספרד במאה ה-14