גשר צנברי (נהר הירדן)

האמות של גשר צנברי כפי שצוירו ב-1848 על ידי משלחתו של ג'ון מקגרגור. בציור נראים אוהלי המשלחת שחנתה ליד הגשר. כמו כן ניכר שתשתית הגשר היוותה מעין סכר על הירדן.|שמאל|ממוזער|250px
גשר צִנברי (גשר צינברי, גשר אֵם הקשתות, גשר אֻם אל-קנאטיר, גשר צמח) היה גשר שנבנה עוד לפני המאה ה-10 במוצא נהר הירדן מהכנרת. הגשר היה בן 10 קשתות ושירת את העוברים בין מישור החוף לעבר הירדן. בתקופת המאבק בין הצלבנים למוסלמים על ארץ ישראל (תקופת מסעי הצלב) היה הגשר בלב קרבות שהתנהלו בין 2 הצבאות. הגשר נהרס בתחילת המאה ה-19 ושרידו נהרסו בתחילת המאה ה-20.

 רקע 
מאז ומעולם נעו אנשים בין מישור החוף במערב לעבר הירדן במזרח. באוכלוסייה זו נכללו סוחרים, תיירים, צבאות ואחרים. כל האנשים האלו נאלצו לעבור, בדרכם, את נהר הירדן כשחלקם עברו אותו מצפון לכנרת וחלקם מדרומה. הולכי הרגל יכלו לעבור במעברות הירדן שם היו פני הנהר רדודים אבל עגלות וונושאי משאות נאלצו לעשות את דרכם על פני גשרים. במקטע בין המוצא הדרומי של הכנרת לנהריים נבנו, לאורך התקופות השונות, כ-10 גשרים מסוגים שונים. אחד הגשרים המוקדמים שנבנו היה גשר צנברי.

 ההיסטוריה של הגשר 
גשר צנברי, שנקרא על שם העיר שהוקמה בתל בית ירח, הוקם כ-900 מטר מדרום למוצא הירדן מהכנרת ומדרום לנקודת האיחוד של 2 השלוחות של הירדן.

אין מידע מתי הוקם הגשר אך יש עדויות שהיה קיים כבר במאה ה-10 וזאת מתוך רשומות של הקיסר הביזנטי יוהאן צימיסקס הראשון  שכבש את הגשר ב-975 בשלהי המאבק בין האימפריה הביזנטית למוסלמים.

לאחר הקמת ממלכת ירושלים בארץ ישראל, במהלך המאה ה-12, התחוללו באזור דרום ים כנרת קרבות בין הצלבנים, ששלטו בשטח ממערב לירדן, לבין כוחות מוסלמיים שהגיעו ממזרח והתייצבו מול הצלבנים. בין השאר נערכו במקום קרבות בשנים 1133, 1158 ו-1187 כשבכל הקרבות הללו חצו הצבאות את הירדן על הגשר והשתתפו בהם מצביאים כמו בלדווין השלישי, סלאח א-דין ואחרים.

חוקרי ארץ ישראל אחרים הזכירו את הגשר וביניהם אבן פדל-אללה  (במאה ה-14), אל-קלקשנדי  (במאה ה-15) ותומאס פולר  שתיאר במפות בספרו מ-1650 גשר רב קשתות במוצא הירדן.

חוקרים מעריכים שהגשר שרד עד סוף המאה ה-18 או תחילת המאה ה-19 ואז נהרס. נוסעים במאה ה-19 בארץ ישראל ציינו את קיום הריסותיו בערוץ הנהר:
 ב-1848 עבר במקום החוקר ויליאם פרנסיס לינץ' שתיאר את אמות הגשר שבלטו מערוץ הירדן.
 ב-1869 עבר במקום החוקר ג'ון מקגרגור ובספרו "רוב רוי בנהר הירדן" הגדיר את הגשר כ"הרוס".
 ב-1881 פרסם לואי לוֹרטֶה  ספר על רשמיו ממסעות שערך במזרח התיכון בשנים 1875–1880, ובו נכלל ציור של אמות הגשר שראה בירדן.
 ב-מפת הקרן לחקר ארץ ישראל, שיצאה ב-1880 בעקבות סקר שערכה הקרן לחקר ארץ ישראל (PEF), מצוין הגשר כ"אום אל-קנאטיר" עם ציון R (הרוס).

בתקופת המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה ניסו הטורקים להרכיב גשר עץ על בסיס האומנות של הגשר המקורי, אולם הגשר לא היה יציב וננטש.

בסקר שערך החוקר הפיני אאפלי סאריסלו  ב-1927 הוא צילם את שרידי הגשר, וזה כנראה התצלום האחרון של הגשר.

ב-1930, במסגרת הקמת תחנת הכוח בנהריים, העמיקו והרחיבו בוני התחנה את ערוץ נהר הירדן וסילקו את שרידי הגשר מערוץ הנהר. השארית היחידה של הגשר קיימת על גדתו המערבית של הירדן. במפות החדשות של מדינת ישראל הגשר אינו מופיע עוד.

 שרידי הגשר ב-2021 

 הגשר במפות היסטוריות 

 גשר א-סיד 
במורד הירדן, מדרום-מזרח לגשר צינברי, נבנה גשר אבן בשם "גִ'סר א-" (جسر السد, גשר הסכר). גם גשר זה נהרס לחלוטין. ב-2005 נערכה באתרו חפירה ארכאולוגית מטעם רשות העתיקות. הממצאים הצביעו על כך שהגשר שימש גם כסכר.

 לקריאה נוספת 
 זלמן וינוגרדוב, "גשרי הירדן מדרום לכנרת", בתוך: הכנרת וסביבתה, הוצאת אריאל (135–136), 1999, עמודים 165–176
 יהושע פראוור, תולדות ממלכת הצלבנים בארץ-ישראל, הוצאת מוסד ביאליק, 1984, עמוד 202
 ישעיהו פרס, ארץ-ישראל וסוריה הדרומית: ספר-המסעות, תרפ"א – 1921
 ויליאם פרנסיס לינץ', מסע מחקר אל הירדן וים המלח, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1984
 ג'ון מקגרגור, רוב רוי על הירדן, תרגם עמיהוד ארבל, ההדיר רחבעם זאבי, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1982

 , A Pisgah-Sight of Palestine and the confines thereof; with the history of the Old and New Testaments acted thereon, 1650
 , La Syrie d'aujourd'hui. Voyages dans la Phénicie, le Liban et la Judée 1875-1880, Paris: Librairie Hachette, 1884

 קישורים חיצוניים 

 יהודה לייש, גשרי הירדן, הוצאת קיבוץ אפיקים, אוקטובר 1975
 גשרי הירדן מדרום לכנרת, באתר "עמק הירדן"

 הערות שוליים 

קטגוריה:אתרי מורשת במחוז צפון
קטגוריה:עמק הירדן
קטגוריה:הגליל: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:הכנרת: מבנים
קטגוריה:נהר הירדן: גשרים