מאיר קייזרלינג

הרב מאיר קייזרלינג (בהונגרית: Meyer Kayserling;  (הנובר) 17 ביוני 1829 – בודפשט, 21 באפריל 1905) היה רב, פילוסוף והיסטוריון הונגרי-גרמני. כיהן כרב ראשי בשווייץ ובבודפשט.

 ביוגרפיה 
מאיר קייזרלינג נולד בהנובר. אביו, אברהם קייזרלינג, היה סוחר. הוא סיים את לימודיו בתיכון בעיר הולדתו והמשיך את הכשרתו במדעי היהדות. להשגת מטרתו הלך לישיבה של גרשון יהושפט בהלברשטאדט ולאחר מכן בניקולסבורג ובפרנקפורט. כיוון שהוריו היו עניים מאוד ולא הצליחו לסייע לו בתקופת לימודיו קייזרלינג, עסק במתן שיעורי צרפתית ואנגלית. מפרנקפורט עבר לפראג, שם למד אצל שלמה יהודה לייב רפופורט במשך שישה חודשים. את לימודי התלמוד סיים למעשה בווירצבורג אצל הרב יצחק דב (זֶליגמן בֶּר) הלוי בַּמבֶּרגֶר. שם קיבל את הסמיכה לרבנות, ואז (1851) נרשם לאוניברסיטת וירצבורג; בשנת 1853 היה סטודנט באוניברסיטת הומבולדט של ברלין שם למד לימודי היסטוריה ופילוסופיה. בעידודו של לאופולד פון רנקה, למד ספרדית והחל לצלול לתוך היצירות על יהדות ספרד. כדי להמשיך את לימודיו הפילוסופיים עבר לאוניברסיטת האלה ובשנת 1856 השיג תואר דוקטור לפילוסופיה. 

הוא היה כבר סופר ידוע כשהוזמן להיות רבם של יהודי שווייץ בשנת 1861. שם חיכתה לו עבודה עצומה: להילחם למען שוויון זכויות היהודים בשווייץ. בחוברותיו ועלוניו תקף בחירוף נפש את המפלגה הדתית, הקלריקלית. התוצאה של הטרדתו המתמדת הייתה לבסוף כי ביולי 1863 העניקה מועצת האומה ליהודים זכויות אזרחיות. 

בשנת 1870 נענה להזמנת הקהילה היהודית של פשט להיות הדרשן והרב בקהילה, ומאז עד מותו פעל בבודפשט במשך 35 שנה. בזכות היכולות שלו בתחום מדעי ספרד, הוא נבחר כחבר באקדמיה למדעים בספרד והיה חבר גם במספר חברות מדעיות זרות.

חלק ממאמריו פורסמו ב:
 Deutsches Museum, בעריכת רוברט פרוץ (Robert Prutz),
 Monatsschrift של פרנקל (לייפציג, 1857–1868)
 Wiener Jahrbücher של ורטהיימר (1860–1869), Hebräische Bibliographie של משה שטיינשניידר
 Voshod של סנקט פטרבורג
 Revue des études juifes בפריז
 Israel Jahrbuch בפשט (1860. יוסף מנדלסון וגראף וילהלם משאומבורג-ליפה).
 הוא כתב גם בכתב העת היהודי "שוויון" (Egyenlőség).
 וגם בסקירה יהודית-הונגרית.
 ב-Lexicon der Wissenschaften, בהוצאת Heinrich August Pierer כתב את כל הערכים שמתייחסים למדעי היהדות.

 עבודותיו 
 בגרמנית 
 Moses Mendelssohn's philosophische und religiöse Grundsätze mit Hinblick auf Lessing dargestellt, nebst einem Anhange, einige bis jetzt ungedruckte Briefe Moses Mendelssohn's enthaltend. Leipzig, 1856 (עבודת דוקטורט)
 Sephardim. Romanische Poesien der Juden in Spanien ... U. ott, 1859
 Ein Feiertag in Madrid. Zur Geschichte der spanischportugiesischen Juden. Berlin, 1859
 Geschichte der Juden in Spanien und Portugal. I. Theil. Die Judenin Navarra, den Baskenländern und auf den Balearen. U. ott, 1861
 Manasse ben Israel. Sein Leben und Wirken. Zugleich ein Beitrag zur Geschichte der Juden in England. U. ott, 1861
 Moses Mendelssohn. Sein Leben und sein Wirken. Nebst einem Anhange ungedruckter Briefe von Moses Mendelssohn. Leipzig, 1862. (2. bőv. és jav. kiadás hasonmással. U. ott, 1887)
 Der Dichter Ephraim Kuh. Ein Beitrag zur Geschichte der deutschen Literatur. Berlin, 1864
 Zum Siegesfeste. Dankopfer und Danklied von Moses Mendelssohn. Eine Reiliquie. Zum ersten Male herausgegeben und mit Einleitung versehen. U. ott, 1866
 Geschichte der Juden in Portugal. Leipzig, 1867
 Die rituale Schlachtfrage, oder ist Schächten Thierquälerei? Aargau. 1867
 Das Gotteslicht. Predigt gehalten am 9. Sept. 1868. z. Einweihung der Synagoge zu Basel. Basel, 1868
 Bibliothek jüdischer Kanzelredner. Eine chronologische Sammlung der Predigten, Biographien und Charakteristiken der vorzüglichsten jüdischen Prediger. Berlin, 1870-72. Két évfolyam.
 Die Juden in Spanien und Portugal und die Inquisition von Fried. David Mocatto. Aus dem Englischen ... Hannover, 1878
 Leben Kalonymos. (Einleitung zu dem in Budapest vom Rabbi Meisel-Verein herausgegebenen Prüfstein des Kalonymos, metrisch übersetzt von W. A. Meisel.) Bpest, 1878
 Die jüdischen Frauen in der Geschichte, Literatur und Kunst. Leipzig, 1879.
 Das Moralgesetz der Judenthums in Beziehung auf Familie, Staat und Gesellschaft. Als Manuscript gedruckt. Wien, 1882.
 Der Wucher und das Judenthum. Bpest, 1882. (Magyarul: Az uzsora és a zsidóság. U. ott, 1882. cz.)
 Die Blutbeschuldigung von Tisza-Eszlar. U. ott, 1882. (עלילת טיסאסלר 1882.)
 Mendelssohn. Gedrucktes und Ungedrucktes von ihm un düber ihn. Bearbeitet und herausg. Leipzig, 1883
 Rede, gehalten bei der Trauung der Herrn Sigmund Rosenstock mit Fäulein Eugenie Spitzer, im Cultustempel zu Budapest, den 16. September 1883. Budapest, 1883
 Was ist die Religion des Judenthums? Eine Zeitpredigt, gehalten... Nebst einem Anhange. U. ott, 1885
 Handbuch der israelitischen Geschichte von der Zeit des Bibel-Abschlusses bis zur Gegenwart. Ursprünglich von E. Hecht bearb., seit der 43. Aufl. von M. K. 6. verm. Aufl. Leipzig, 1888. * Biblioteca espanola-portugieza-judaica. Dictionnaire bibliographique des auteurs juifs, de leurs ouvrages espagnoles et portugais et des oeuvres sur et contre les juifs et le judaisme. Avec un apercu sur la littérature des juifs espagnols et une collection des proverbes espagnoles. Strassburg, 1890
 Die fünf Bücher Moses. Durchges. Text, nebst einem Wörterverzeichnisse, einer kurzen hebr. Grammatik und Conjugations-Tabellen. Prag, 1890-92.חמישה כרכים.
 Dr. W. A. Meisel. Ein Lebens- und Zeitbild. Bpest, 1891
 Gedenkblätter. Hervorragende Persönlichkeiten des 19. Jahrh. In kurzen Charakteristiken. Leipzig. 1892
 Christof Columbus und der Antheil der Juden an den spanischen und portugiesischen Entdeckungen. Nach zum Theil ungedr. Quellen bearbeitet. Berlin, 1894
 Die jüdische Literatur von Moses Mendelssohn bis auf die Gegenwart. Trier, 1896. (Különnyomat a Winter un dwünsche, Die jüdische Literatur seit Abschl. d. Kanons)

 בהונגרית 
 הנשך והיהדות; Wodianer, Bp., 1882
 נשים יהודיות בהיסטוריה, ספרות ואמנות ; תרגום מריה רייזמן. 1883

 לקריאה נוספת 
 Szinnyei József
 אדה נוימן: קייזרלינג. מתווה ביוגרפי. 1906 (ספרי מנורה)

קישורים חיצוניים




קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:רבנים גרמנים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1829
קטגוריה:נפטרים ב-1905