ח'ולאנית

ח'ולאנית (בערבית: الخولانية אל-ח'ולאניה) היא שפה שמית אשר נראית שייכת לענף השמי הדרומי במשפחה. השפה בסכנת הכחדה וכוללת מספר גדול של ניבים המדוברים בפי בני שבט חַ'װְלָאן בערב הסעודית ובתימן, מהם השניים שנחקרו הם פייפית וראזִחית. ח'ולאנית משמרת מאפיינים רבים של השפה העתיקה חמיירית (ולכן בערבית לעיתים קרויה "חמיירית" الحميرية אל-חמיריה), ומשלבת מאפיינים של ערבית המדוברת בסביבה.

מחקר השפה נמצא בחיתוליו, ועדיין אין הסכמה על מיקומה בעץ המשפחה השמית. יש הרואים בה שפה (או קבוצת ניבים) עצמאית שהושפעה מערבית, השפה החיה האחרונה ששרדה בתוך תת-ענף שפות דרום-ערב העתיקות. לעומתם, אחרים רואים בה אוסף ניבים של ערבית שבהם חמיירית מהווה לשון תשתית.

בעבר, האזור היה מבודד ממטיילים ומקהילות אחרות, ולכן השפה הייתה מוגנת. בעשורים האחרונים, חוקרים מתעדים אותה בדחיפות, כיוון שהאוכלוסייה באזור בו היא מדוברת נמצאת בתהליך שינוי, ודוברים צעירים של השפה עוברים לחיות במקומות אחרים ומושפעים משפות אחרות.

 ניבים 

מחקרים לשוניים התמקדו בניב פייפית בערב הסעודית, ובניב ראזִחית במחוז ראזח בצפון תימן.

 פייפית 

פֿייפֿית (בפייפית: פַֿייפִֿי; בערבית: الفيفية אל-פיפיה), היא ניב המדובר בפי כ-50,000 דוברים, בהרי פַײְפָא' בדרום-מערב ערב הסעודית. הדוברים הצעירים הם בני 45 בערך וייתכן שהם עברו לחיות מחוץ לאזור, בעוד שהדוברים הקשישים ביותר הם סביב גיל 90, ואלה מהם שמעל גיל 60 מעולם לא עזבו את האזור.

 ראזחית 
רָאזִחִית (בראזחית: רָאזִחִי , בערבית: الرازحية אל-ראזחיה) מדוברת בפי 62,900 איש (נכון ל-2004), בסביבת שרשרת ההרים ראזח (ג'בל ראזח) בצפון-מערב תימן,Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41 ממערב לעיר סעדה, שפסגתה הגבוהה ביותר, ג'בל חורום, בגובה 2,790 מטר. מספר דוברי ראזחית דווח במאגר אתנולוג כעומד על 62,900 ב-2004.

 פונולוגיה 

שני מאפיינים מבחינים (איזוגלוסות) פונולוגיים משמעותיים שקיימים בניב ראזִחית ולא קיימים בערבית, ועל כן מצביעים על הצורך למיין אותם בנפרד, הם:
 הידמות מאוד נפוצה של עיצורים מכתשיים. שלא כמו בערבית, התופעה לא מוגבלת לעיצורים סותמים, אלא מתרחשת גם בסונורנטיים, ובייחוד העיצור המכתשי-אפי ; לדוגמה, המילים "איש"  ו"אישה" , המקבילות ל"אדם"  בערבית. הידמות כזו, של עיצור אפי, הייתה תכונה של שפות צפון-ערב העתיקות ושל דרום-ערבית עתיקה, אך אינה מצויה בשום ניב ערבי.
 בניגוד לניבים של ערבית תימנית, ראזִחית לא מתירה אף פעם צרור עיצורים בסוף מילה (-CC).

בנוסף, בראזחית יש מספר גדול של מילים בסיסיות, מילות יחס וצורות דקדוקיות אחרות שאינן ערביות.Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41

 תופעות פונולוגיות נוספות 
 סינקופה (השמטה) של התנועות הסגורות הקצרות  ו- היא תופעה שכיחה בראזִחית:
  – "אחת" ()
  – "(הם) הגיעו" ()
  – "תפסוּהֵם" ()
 העיצורים  והנחצי  בראזחית מקבילים שניהם יחד לעיצור /š/ בערבית קלאסית.
 /ḍ/ בערבית הקלאסית מקבילה לעיצור  במילים מודרניות, אך לעיצור  במילים ישנות יותר.Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41

 מאפיינים דקדוקיים נוספים 
 "אמ-" היידוע 

מילת היידוע היא התחילית "אמ-" היידוע (לעומת "אל-" בערבית, למשל). דוגמאות:
תרגום לעבריתבח'ולאניתתרגום לערביתבכתב ח'ולאני-ערביתעתיק עבריבכתב ערביתעתיק ערביהנאקהامناقةאמנאקהالناقةאלנאקההעםامقومאמקוםالقومאלקוםהבר, הטבעامبرאמברالبرאלברהמכהامضربאמצ'רבالضربאלצ'רבהצוםامصيامאמציאםالصيامאלציאםהשמשامشمسאמשמסالشمسאלשמסהביתامبيتאמביתالبيتאלביתהירחامقمرאמקמרالقمرאלקמרהשופטامقاضيאמקאצ'יالقاضيאלקאצ'י

 ביטויים לדוגמה 
להלן דוגמאות לביטויים יומיומיים מח'ולאנית, עם תרגום לעברית ותרגום ותעתיק לערבית:
תרגום לעבריתביטויים בניבים של הכפרים תהאמה ועסירתרגום לערביתבכתב ח'ולאני-ערביתעתיק עבריבכתב ערביתעתיק ערבימה אתה אומר?مذا نته تقول يا ذيه ؟מד'א נתה תקול יא ד'יה?ماذا تقول انت ؟מאד'א תקול אנת?אני מדבר אליכם בניב שלנוاحاجشي امديم بهرويناאחאג'שי אמדים בהרוינאاكلم اليكم بلهجتناאכּלם אליהם בלהג'תנאהאם הם יודעים מה אתה אומר?هم درو مذا تقول ؟הם דרו מד'א תקול?هل يعرفون الذي تقوله ؟הל יערפון אלד'י תקולה?תסתכל על הגברים שבאיםتشبح امعرابيه ذاهم بادينתשבח אמער אביה ד'אהם באדיןانظر للرجال القادمينאנט'ר ללרג'אל אלקאדמיןהניבים לא דומים (זה לזה) עם הכפרים השכנים. הניב המקומי של הכפר שונה מהניב המקומי של הכפר השניاملهيه ماهيب لون امهريه في امقرى ذا ينبها. املهيه امحليه لمقريه ماهيب لون لهية امقريه امثانيهאמלהיה מאהיבּ לון אמהריה פי אמקרא ד'א ינבּהא. אמלהיה אמחליה למקריה לאהיבּ לון להיה אמקריה אמת'אניהاللهجات ما تشبه بعضها مع القرى المتجاورة. اللهجة المحلية للقرية تختلف عن اللهجة المحلية للقرية الثانيةאללהג'את מא תשבה בעצ'הא מע אלקרא אלמתג'אורהׄׄ. אללהג'הׄׄ אלמחליהׄׄ ללקריהׄׄ תח'תלף ען אללהג'הׄׄ אלמחליהׄׄ ללקריהׄׄ אלת'אניהׄׄיוסף בן [בר] ד'מארيوسف بر ذمارיוסף בר ד'מארيوسف بن ذمارיוסף בן ד'מארהיסטוריהاورخمאורח'םتاريخתאריח'עירهجرהג'רمدينةמדינהׄׄאביךأبوشا / أبوچاאבּושא / אבּוז'א*أبوكאבּוךּאמךأمشا / أمچاאמשא / אמז'א*
(ז'= עיצור צדי נחצי קולי ɬˤ~ɬʼ)أمكאמךּתראהحندرחנדרانظرאנט'רערפל מסנוורعمايهעמאיהضبابצ'בּאבּ(הגיע) הזמן עכשיוقهاحلنٍקהאחלןحان الانחאן אלאןמה אתה רוצה?مذا انته ميدמד'א אנתה מידماذا تريدמאד'א תרידבוא הנה!تعه هلمתעה הלםتعال هناתעאל הנאאדון, מרمراهمמראהםسيدסידהרגهرجהרג'قتلקתל(ה)גמלامبلאמ-בּלالابلאל-אבּל(ה)צפוןشامتשאמתالشمالאל-שמאל(ה)דרוםيمنتימנתالجنوبאל-ג'נובּשורثورنת'ורןثورת'ורדבשعسلنעסלןعسلעסלענבعنبنענבןعنبענב(ה)שמייםسماين / سمينסמאין / סמיןالسماءאל-סמאא'

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:בלשנות שמית
קטגוריה:ערב הסעודית: תרבות
קטגוריה:שפות שמיות
קטגוריה:תימן: תרבות