לילי ב. ראדו

לילי ב. ראדו, (בהונגרית: B. Radó Lili; בודפשט, 5 ביוני 1896 – בודפשט, 19 בספטמבר 1977)Elhunyt Radó Lili (1977. szeptember 23.) Magyar Nemzet, 33. évfolyam, 224. szám, 6. o. Online elérés הייתה משוררת יהודייה-הונגרייה, סופרת נוער, מתרגמת.

 ביוגרפיה 
לילי ראדו סיימה את לימודיה בחוג השירה של המכללה "המוזיקה הלאומית" (Nemzeti Zenede) בבודפשט. משנת 1911 פרסמה בכתבי עת, תחילה באזור ערי השדה ולאחר מכן בבודפשט. לילי ראדו כתבה 17 כרכים של שירי נוער, ספרי סיפורים לנוער, שירה לנוער, יצירות למקהלות. היא הייתה חברת מערכת בעיתוני הנוער וברדיו לנוער. עבודותיה פורסמו גם בפינית, בגרמנית, באיטלקית ובשוודית. ראדו תרגמה רומנים רבים ושירים.

מתקופת הפלישה הגרמנית להונגריה במרץ 1944 (מבצע מרגרטה) ועד לשחרורה ניהלה יומן. היא שרדה את תקופת השואה עם משפחתה בבודפשט תחילה בבנייני הטלאי הצהוב ולאחר מכן בגטו בודפשט.

ראדו הייתה חברה ב"קרן האמנות של הרפובליקה העממית ההונגרית" ובמועדון PEN, ארגון הסופרים הבינלאומי ההונגרי.

היא התמלילנית של שיר תנועת הנוער המפורסם "הפיאוניר העליז" (Vidám úttörő), שמכונה בדרך כלל בשם "כמו הסנאי על העץ..." (Mint a mókus fenn a fán).Bíró Kriszta: Radó Lili történelme „…s asszony lehettél csak, semmi egyéb” (2018) Budapest, 41. évfolyam, 3. szám, 28-29. o. Online elérhető

 משפחתה 
ראדו היא בתם של ד"ר לאיוש ראדו (רוזנבליט) (1863–1915) עורך דין יליד קישווארדה ושל מריה ודאס (ויינברגר). היא איבדה את אמה בגיל צעיר. סבה וסבתה מצד אביה היה ד"ר ברנאט רוזנבליט ויוהנה פוקס, סבה וסבתה מצד אמה היו איגנץ ויינברגר ואילקה ברגר.

אחיה היה אישטוואן ראדו עיתונאי מפיק ודרמטורג.

בעלה ארפאד בלשה (מקודם: ברגר) היה אדריכל, איתו התחתנה ב-25 בדצמבר 1918 בבודפשט. ילדיהם היו מריה בלשה (1919–1981)  רופאה וטמאש פ. בלשה, מלחין, מנצח ופסנתרן.

 עבודותיה העיקריות 
 שניים מול המראה (שירים, בודפשט, 1931)
 אני מרגישה שחייתי (שירים, בודפשט, 1935)
 שירים קטנים על בעלי חיים (עם המוזיקה של טיבור קזאקסיי, 1937)
 סיפורי הדודה לילי (בודפשט, 1937)
 שיר בלילה (שירים, בודפשט, 1942)
 פעוט, ציפור קטנה, פרח קטן (סיפורים, שירים. שירי ילדים עם המוזיקה של טמאש בלשה, בודפשט, 1943)
 מאשה הערמומית (תצלום הסיפורים, בודפשט, 1948)
 עיר הפרח האדום (אגדה, בודפשט, 1949)
 סיפורים צבעוניים (בודפשט, 1949)
 גן ירק עליז (ספר תמונות פואטי, בודפשט, 1949)
 יגון המלך פטי (אגדה, בודפשט, 1966)

 לקריאה נוספת 
 לקסיקון ביוגרפי הונגרי

 :hu:Buza Péter: Éld túl az életet. Radó Lili történelme (Budapest, 2017) (פטר בוזה : לשרוד את החיים. ההיסטוריה של לילי ראדו (בודפשט, 2017))

 הערות שוליים 

קטגוריה:יהודיות הונגריות
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולות השואה: הונגריה
קטגוריה:סופרות ילדים ונוער יהודיות
קטגוריה:סופרות יהודיות הונגריות
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער יהודים
קטגוריה:משוררות יהודיות הונגריות
קטגוריה:מתרגמות יהודיות
קטגוריה:מתרגמות הונגריות
קטגוריה:כותבי יומן בשואה
קטגוריה:כותבות יומן בשואה
קטגוריה:ילידות 1896
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1896
קטגוריה:נפטרות ב-1977
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1977