רונן בר

רונן אברהם בר (בֶּרֶזוֹבְסְקִי; נולד ב-25 בדצמבר 1965) הוא איש ביטחון ישראלי שכיהן כראש השב"כ ה-14 בשנים 2021–2025, בעת כהונתו התרחש טבח שבעה באוקטובר שבעקבותיו פרצה מלחמת חרבות ברזל.

 ראשית חייו 
רונן בר נולד וגדל בעיר רחובות בשם רונן בֶּרֶזוֹבְסְקִי, בן לד"ר נח ברזובסקי. הוא התגייס לצה"ל בשנת 1984, ושירת כלוחם וכקצין בסיירת מטכ"ל. בין השאר, השתתף כאיש מילואים ב"מבצע עלם חמודות". לאחר שהשתחרר מצה"ל בשנת 1988, פתח בתל אביב בית קפה בשם "קפה בגדד". ב-1993 התגייס לשב"כ.

בר הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה ופילוסופיה בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני במנהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד (במלגה של קרן וקסנר).מחזור 16, הבוגרים שלנו, באתר קרן וקסנר הוא דובר גם ערבית.

 בשירות הביטחון הכללי 
בר החל את שירותו בשב"כ בשנת 1993 כלוחם ביחידה מבצעית, ובמהלך שירותו לחם ופיקד על מבצעים רבים ברצועת עזה, ביהודה ושומרון ובלבנון. הוא שימש כמפקד שטח, והוביל את מבצע הריגתם של האחים עאדל ועימאד עוודאללה, מראשי הזרוע הצבאית של חמאס, בחברון בשנת 1998 בידי כוח ימ"מ.

ב-2001 מונה לסגן-ראש יחידת המבצעים המיוחדים. בתפקיד זה הוביל ב-2003 מטעם השב"כ את המבצע לחילוצו של נהג המונית החטוף אליהו גוראל ומעצר המעורבים בחטיפתו. ב-2005 מונה למפקד היחידה. ב-2010 שימש מדריך ב.ניסים לוי (עורך), עיונים בביטחון לאומי, גיליון 10, מרץ 2010, הוצאת המכללה לביטחון לאומי, עמ' 3

בשנת 2011 מונה לראש אגף המבצעים בשב"כ. הוא שירת בתפקיד זה בתקופת מבצע עמוד ענן והוביל את המבצע להריגתו של אחמד ג'עברי, המפקד בפועל של הזרוע הצבאית של חמאס. ב-2014 הוביל את מבצע החיפוש אחר שלושת הנערים החטופים ולאחר מכן איתור רוצחיהם. בהמשך שירותו הושאל ל"מוסד".

בשנת 2016 מונה לראש אגף המטה האחראי על בניין הכוח של שירות הביטחון הכללי ובשנת 2018 מונה לסגנו של ראש השירות, נדב ארגמן.

 ראשות שירות הביטחון הכללי 
ממוזער|ראש השב"כ רונן בר יחד עם הרמטכ"ל אביב כוכבי בזירת פיגוע בצפון השומרון, דצמבר 2021

ב-13 באוקטובר 2021 החל בר לכהן כראש השב"כ.

 סיכול איומים חיצוניים 
בתקופת מרץ–מאי 2022 התמודד השב"כ עם גל טרור שכלל את הפיגוע המשולב בבאר שבע, פיגוע הירי בחדרה, פיגוע הירי בבני ברק, פיגוע הירי בדיזנגוף והפיגוע באלעד. באפריל 2022 הסכים השב"כ, בלחץ הדרג המדיני בראשות ראש הממשלה נפתלי בנט ושר הביטחון בני גנץ, להכנסת אלפי פועלים מרצועת עזה. ההסכמה הותנתה בבדיקות רקע ביטחוני קפדניות, והתבססה על שינוי גישה בישראל, ששם דגש על עידוד הכלכלה בעזה, שיתוף פעולה עם מצרים למניעת הברחות, והחלפת מזוודות המזומנים באמצעים אחרים.

לפי פרסום של שירית אביטן כהן בישראל היום בו נחשפו חלקים ממסמך שכתב לעובדי הארגון בראשית 2022 – המליץ הארגון בראשותו על חיזוק הרשות הפלסטינית, על שימור הבידול בין יהודה ושומרון ורצועת עזה ועל ייצוב כלכלי ברצועה, על מנת לכרסם בכוחו של חמאס.

השב"כ השתתף בפעולות מנע שכללו את "מבצע עלות השחר" באוגוסט 2022, "מבצע מגן וחץ" במאי 2023 ו"מבצע בית וגן" ביולי 2023. בר שמר על עמדת קודמו, נדב ארגמן, שהמליץ לראש הממשלה נתניהו על הריגת יחיא סינוואר – גם במחיר סבב נוסף בלחימה עם חמאס. לאחר השלב הראשון ב"מגן וחץ", תמך בר בסיום מהיר של המבצע והמליץ להימנע מתקיפה בעזה פרט לסיכול ירי רקטות. נציג השב"כ בדיונים אמר: "חמאס דוחק בג'יהאד להפסיק את הלחימה כי הוא לא רוצה להיכנס למערכה". כמה חודשים לאחר מכן, בספטמבר 2023, אמר נציג השב"כ בדיוני הקבינט כי "סינוואר רוצה להרגיע. הוא רוצה לאכוף את ההפגנות על הגדר, ללא הצלחה." בישיבה ב-1 באוקטובר הציג בר לפני נתניהו תוכנית להריגת צמרת חמאס והזהיר: "סינוואר מרגיש יותר ויותר חופש פעולה", אולם תוכניתו לא עלתה לדיון. ביולי 2023 העביר לנתניהו מסמך מדיניות אסטרטגית של השב"כ לשנת 2024, ולפיו אחת המטרות המרכזיות של השנה הקרובה הוגדרה כ"שיקום ההרתעה בשטח לטובת שינוי המגמה", תוך המלצה לקדם "סבבים יזומים נגד חמאס, הרחבת הסיכולים הממוקדים, המשך ההתרעה, שימור מהלכים יזומים ומוכנות למערכה כמשימה מספר 1". נתניהו כתב על המסמך: "לא דירקטיבה של ראש שב"כ", ולא קיים דיון על המסמך.

טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל
בליל 6–7 באוקטובר 2023 הגיע בר למטה השב"כ לאחר שקיבל ידיעה על כוונת חמאס להוציא לפועל "משהו גדול". בעקבות זאת הקפיץ לגבול צוות טקילה מהיחידה המבצעית של השב"כ. היחידה נלחמה בחזית מול מחבלי חמאס ואיבדה כעשרה לוחמים. ב-16 באוקטובר שיגר בר איגרת לעובדי הארגון, שבה הכיר בחלקו באחריות לטבח שבעה באוקטובר, והוסיף: "למרות שורה של פעולות שביצענו, לצערי, בשבת לא הצלחנו לייצר התראה מספקת שתאפשר לסכל את המתקפה". כמה ימים לאחר מכן דווח על הקמת חפ"ק ניל"י, יחידת שב"כ ייעודית להריגת מחבלים שהשתתפו בטבח. בתצהיר שמסר לבית המשפט העליון כתב בר שהשב"כ העביר התרעות לכלל המערכות לפני המתקפה, והתייחס לתיאוריות הקונספירציה ביחס לתפקיד השב"כ כניסיון להסיט את השיח מבירור מדיני-ביטחוני.

חילוץ חטופים
ב-30 באוקטובר 2023 חילצה היחידה המבצעית של השב"כ את טוראית אורי מגידיש במבצע "ראשית האור", תוך מתן מעטפת מצד צה"ל. מגידיש נחטפה על-ידי חמאס לרצועת עזה במהלך הטבח, כשלושה שבועות לפני כן. ב-11 בפברואר 2024 השתתפה היחידה המבצעית של השב"כ במבצע "יד הזהב" לחילוץ פרננדו מרמן ולואיס הר משבי חמאס.

 סיכול איומים פנימיים 
כלקח מהמהומות בישראל במאי 2021, הקים בר אגף חדש בשב"כ, "אגף ישראל", שיטפל בכלל האיומים הביטחוניים הנובעים מתושבי ישראל, ערבים ויהודים. הוא התנגד לשילוב השב"כ במאבק בפשיעה במגזר הערבי בישראל וטען כי "זה יבוא על חשבון סיכול טרור".

בר העריך כי התגברות הטרור היהודי מלבה את הטרור הפלסטיני במעגל דמים. בפברואר 2023 התריע בפני השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר, כי פעילות המשטרה במזרח ירושלים גורמת לתחושת התנכלות וענישה קולקטיבית. במרץ 2023, בעקבות הרפורמה המשפטית שהוכרזה בינואר של אותה שנה, הזהיר בר בשיחה עם נתניהו כי "ישנה התלכדות בין האיומים הביטחוניים למצב החברתי בישראל". על רקע המחאה הנרחבת נגד הרפורמה המשפטית, ביקש בר מהשר יריב לוין להרגיע את השטח בגלל הערכות מצב שלפיהן הפוטנציאל לאלימות מתגבר נוכח קידום הרפורמה.

בתחילת אוקטובר 2023 ביקש מהשר בן גביר שלא לעלות להר הבית בחג הסוכות. במהלך מלחמת חרבות ברזל הזהיר בר כי הביקורת על מפקד פיקוד המרכז, יהודה פוקס, מצד הימין הקיצוני עלולה ליצור איום קונקרטי על חייו.

באוגוסט 2024 פנה במכתב לראש הממשלה בנימין נתניהו ולאחדים משרי הממשלה ובו קבע כי "תופעת 'נוער הגבעות' הפכה מזמן לכר נרחב של פעילות אלימה נגד פלסטינים". הוא הזהיר לגבי הפרת הסטטוס קוו בהר הבית: "התקדמות בכיוון תוביל לשפיכות דמים רבה ותשנה ללא היכר את פניה של מדינת ישראל."
ממוזער|רונן בר בחמ"ל רב-ארגוני משותף בפיקוד המרכז, במעקב אחר שחרורן של ארבע חטופות מרצועת עזה, 25 בינואר 2025

 ניסיון הדחה והתפטרותו בפועל מראשות השב"כ 

במרץ 2025 החליטה הממשלה על סיום תפקידו של בר בשל "חוסר אמון מתמשך" בו מצד ראש הממשלה. ההחלטה נתקבלה בניגוד לחוות דעת של היועצת המשפטית לממשלה, ובניגוד לדעתו של בר כפי שהביע אותה במכתב ששלח לשרי הממשלה, שם נימק שההחלטה אינה הולמת את הוראות החוק והכללים בנושא, וכי מדובר בהחלטה תקדימית ומשמעותית שחייבת להתבסס על טענות מפורטות ומבוססות אליהן יוכל להתייחס.

כנגד ההחלטה הוגשו עתירות לבג"ץ, שהשעה את החלטת הממשלה עד למיצוי הדיון. ארגוני עובדים, גופים עסקיים ומוסדות אקדמיים הצהירו שישבתו אם הממשלה תפטר את בר תוך הפרת החלטת בג"ץ.; במסגרת הדיון בעתירות הגיש בר תצהיר לבית המשפט, ובו ציין כי נתניהו קיים איתו מספר שיחות מחוץ לפרוטוקול, ובהן ניסה לכפות נוסח של חוות דעת מקצועית שאותה ביקש נתניהו מבר להציג כעמדת השב"כ, כדי למנוע או לדחות את עדותו של נתניהו במשפטו, ביקש מבר לפעול באמצעות השב"כ נגד אזרחים המעורבים במחאה והפגנות נגד הממשלה ולעמוד לצידו ולא לצד בית המשפט במקרה של משבר חוקתי, בהקשר של הרפורמה המשפטית. לדבריו הדחתו החלה מיד לאחר פתיחת חקירת פרשת קטרגייט אשר בה נתברר כי קטר העסיקה עובדים בתוך לשכת ראש הממשלה. נתניהו הגיש תצהיר תגובה שבו דחה את טענותיו של בר. 

לאחר הגשת התצהירים, ולפני סיום הדיונים בעתירות, בר הודיע שיסיים את תפקידו ב-15 ביוני 2025 והגיש מכתב התפטרות. בתגובה להודעת ההתפטרות ביטלה הממשלה את החלטתה על פיטוריו. בנאום שנשא בר ובו הודיע על מועד ההתפטרות הוא התייחס לדיון בבג"ץ, הדגיש את חשיבות השב"כ כארגון שלתפקודו התקין חשיבות לביטחון המדינה ולדמוקרטיה, והביע תקווה שפסיקת בג"ץ תשמור על עצמאות הארגון.

 לאחר סיום תפקידו כראש השב"כ 
ב-9 בדצמבר 2025 בנאומו בכנס הסייבר קרא בר להקמת ועדת חקירה ממלכתית לבחינת אירועי טבח שבעה באוקטובר, תוך ביקורת על ההנהגה הפוליטית. בר הדגיש כי השב"כ ערך תחקיר עצמי נרחב, אך הבהיר שהדרך היחידה לתחקור כולל של הכישלון היא באמצעות ועדה ממלכתית.

בפברואר 2026 פורסם שבר עוסק בקידום תוכנית מנהיגות פוליטית חדשה בשיתוף עם אוניברסיטת רייכמן.

 חיים אישיים 
בר נשוי לדפנה אגסי, המכהנת כסמנכ"לית שיווק בחברת סלקום, אחותו של היזם שי אגסי. בעבר הייתה סמנכ"לית שיווק בחברות גולן טלקום ו"בטר פלייס". השניים הורים לשלושה ילדים ומתגוררים ברשפון.

אביו, ד"ר נח ברזובסקי, הוא יו"ר ומייסד של חברת פרודלים השקעות. אחיו, צחי ברק, הוא מנכ"ל החברה, ואחותו, רעות ברזובסקי-גוטמן, היא בעלת מניות בחברה.

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:ראשי השב"כ
קטגוריה:סגני ראש השב"כ
קטגוריה:ראשי אגף המבצעים בשב"כ
קטגוריה:לוחמי סיירת מטכ"ל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:רשפון: אישים
קטגוריה:נושאי תפקיד רשמי במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ראשי אגף המטה בשב"כ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966