2023 בישראל

2023 בישראל (ה'תשפ"ג - ה'תשפ"ד) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 75 שנים להקמתה. האירוע הבולט בה היה טבח שבעה באוקטובר שהביאה לפרוץ מלחמת חרבות ברזל.

הנהגה

 אירועים בולטים 
ממוזער|250x250 פיקסלים|מפגינים חוסמים את נתיבי איילון בתגובה ספונטנית לפיטורי גלנט, 26 במרץ 2023
ממוזער|ב-18 באוגוסט נפתח הקו האדום של מערכת הרכבת הקלה בגוש דן

 ינואר 
 4 בינואר – שר המשפטים יריב לוין מציג את הרפורמה המשפטית
 7 בינואר – תחילת ההפגנות נגד הרפורמה המשפטית במסגרת המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.
 16 בינואר – טקס החלפת הרמטכ"לים והענקת הדרגות לרמטכ"ל הנכנס רב-אלוף הרצי הלוי.
 18 בינואר – בג"ץ דרעי: בית המשפט העליון פסק כי יו"ר ש"ס, אריה דרעי פסול מלכהן בתפקידיו כשר הפנים והבריאות, זאת לאחר מספר עתירות שהוגשו בנושא.
 22 בינואר – יו"ר מפלגת ש"ס אריה דרעי, פוטר על ידי ראש הממשלה מכל תפקידיו כשר בממשלה לאחר פסיקת בית המשפט.
 26 במרץ – ראש הממשלה בנימין נתניהו מודיע על כוונתו לפטר את שר הביטחון יואב גלנט לאחר שגלנט קרא לעצירה מיידית של חקיקת הרפורמה המשפטית. ההצהרה הובילה למחאה המונית בעשרות מוקדים בישראל במקביל.
 27 במרץ – המשך המחאות ברחבי הארץ בעקבות פיטורי שר הביטחון יואב גלנט הובילה להכרזה של הסתדרות העובדים על שביתה כללית במשק. עקב כך, ראש הממשלה בנימין נתניהו מודיע על השהיית הרפורמה במערכת המשפט עד ל-30 באפריל, פתיחת מושב הקיץ של הכנסת.
 13 במאי – נועה קירל ייצגה את ישראל בתחרות האירוויזיון והגיעה למקום ה-3 עם השיר Unicorn
 11 ביוני – נבחרת הנוער של ישראל בכדורגל מנצחת את נבחרת הנוער של קוריאה הדרומית וזוכה לראשונה במקום השלישי במונדיאליטו.
 2 ביולי – נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 21 הבטיחה את העפלתה לאולימפיאדת פריז (2024) לאחר שהגיעה לחצי גמר אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21.
 17 ביולי – נחתם בין משרד האוצר וההסתדרות הסכם מסגרת במגזר הציבורי, לראשונה מזה שבע שנים, הכולל העלאות שער של 11% וקיצור שבוע העבודה באופן הדרגתי מ-42 ל-40 שעות.
 24 ביולי – צמצום עילת הסבירות - אושרה ההצעה לצמצום עילת הסבירות כחלק מהרפורמה המשפטית בקריאה שנייה ושלישית ברוב של 64 תומכים ו-0 מתנגדים.
 18 באוגוסט – נפתח הקו האדום שהוא קו הרכבת הקלה המרכזי והראשון שיצא לפועל כחלק ממערכת הרכבת הקלה בגוש דן.
 2 בספטמבר – המהומות בדרום תל אביב (2023) - המהומות התרחשו באזור דרום תל אביב בין תומכי השלטון באריתריאה ובין מתנגדי השלטון באריתריאה (ביניהם אנשי החזית לשחרור אריתריאה, אשר נמלטו לישראל, בין היתר בשל עלייתו של איסאייס אפוורקי). המהומות התרחשו בעקבות פסטיבל שתכננה שגרירות אריתריאה לקיים בישראל, אירוע המזוהה בעיני מתנגדי המשטר עם תמיכה במשטר האוטוריטרי באריתריאה שממנו נמלטו. במהומות נפצעו כ-120 אריתראים וכ-50 שוטרים.

 הסכסוך הישראלי-פלסטיני 

 16 בינואר – ארגון הטרור חמאס מפרסם לראשונה סרטון ובו לכאורה מוצג השבוי אברה מנגיסטו.
 27 בינואר – פיגוע הירי בנווה יעקב, פיגוע ירי בו מחבל פלסטיני רצח שבעה בני אדם ופצע שלושה נוספים בדרגות פציעה שונות.
 10 בפברואר – פיגוע הדריסה בשכונת רמות, פיגוע דריסה בו מחבל פלסטיני רצח ילד בן 6, אחיו בן ה-8 ואדם כבן 20 ופצע ארבעה נוספים בדרגות פציעה שונות.
 26 בפברואר – פיגוע ירי בחווארה בו נרצחו האחים הלל מנחם ויגל יעקב, בני 22 ו-20, מחבל התנגש ברכבם, יצא וירה בהם מטווח קצר.
 13 בפברואר 2023 – הפיגוע במחסום שועפאט.
 26 בפברואר – במהומות בחווארה שנמשכו מעל חמש שעות, עשרות מתנחלים הציתו בתים ומכוניות בכפר.
 27 בפברואר – פיגוע הירי בצומת בית הערבה בפיגוע בצומת בית הערבה בצפון ים המלח נרצח יהודי עולה חדש מארצות הברית.
 9 במרץ – פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף (2023): יהודי נרצח ו-2 יהודים אחרים נפצעו בפיגוע ירי ברחוב דיזנגוף בתל אביב.
 7 באפריל – פיגוע הירי בצומת חמרה 3 בנות משפחת די מאפרת נרצחו בפיגוע ירי בצומת חמרה בבקעת הירדן.
 7 באפריל – פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור תייר איטלקי נרצח ועוד מספר תיירים נפצעו בפיגוע דריסה וירי בפארק צ'ארלס קלור.
 9 במאי – תחילת מבצע מגן וחץ: מערכה בין צה"ל לארגון הג'יהאד איסלאמי פלסטיני.
 30 במאי – הפיגוע בחרמש בו נרצח מאיר תמרי בפיגוע ירי סמוך לחרמש.
 20 ביוני – פיגוע הירי בתחנת הדלק בעלי בו נרצחו 4 יהודים ונפצעו 4 נוספים.
 3 ביולי – תחילת מבצע בית וגן – מבצע צבאי של צה"ל ושירות הביטחון הכללי בג'נין ובמחנה הפליטים ג'נין. המבצע מכוּון נגד תשתיות של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וארגוני טרור אחרים, וכולל כוחות אוויריים וקרקעיים.
 4 ביולי – הפיגוע המשולב בשכונת נאות אפקה, בו נפצעו 9 יהודים, בהם 5 פצועים באורח קשה, מתוכם אחת באורח קשה – אישה בהיריון שעוברה נרצח.
 6 ביולי – פיגוע הירי ליד קדומים
 5 באוגוסט – פיגוע הירי במרכז תל אביב, בו נרצח סייר של עיריית תל אביב ברחוב מונטיפיורי בשכונת נחלת בנימין.
 20 באוגוסט – פיגוע ירי בחווארה, בו נרצחו שני יהודים, אב ובנו.
 21 באוגוסט – פיגוע הירי בצומת הכבשים, בו נרצחה בת שבע ניגרי, יהודייה כבת 40, ואזרח נוסף בן 35 נפצע קשה.
ממוזער|מפה המציגה בכחול את האזור הנרחב בישראל אותו תקפו מעל לאלף מחבלים במהלך מתקפת הפתע ב-7 באוקטובר 2023
שמאל|ממוזער|333x333 פיקסלים|כוחות צה"ל מתכוננים לכניסה לעזה, 16 באוקטובר
 7 באוקטובר – טבח שבעה באוקטובר: ארגון הטרור חמאס פתח במתקפה רחבת היקף נגד ישראל אשר במסגרתה נורו בתחילה אלפי רקטות לעבר ישראל מרצועת עזה, וכאשר במקביל מעל ל-3,000 מחבלים פלסטינים פרצו את הגבול ונכנסו לישראל באמצעות כלי רכב ממנועים ביבשה, סירות מהים ומצנחי רחיפה באוויר. הפלסטינים ערכו קרבות ירי עם כוחות הביטחון הישראליים, והשתלטו על יישובים ומתקנים צבאיים. בהמשך בוצעו מעשי טבח ורצח באזרחים ישראלים – שכללו עינויים, התעללות ואונס – ובהם הטבח במסיבת הטבע ליד רעים שהיה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות מדינת ישראל והטבח בבארי נרצחו לפחות 85 מחברי הקיבוץ. הפעילות החבלנית הקרקעית שולבה וגובתה בירי רקטי מאסיבי ומתמשך של אלפי רקטות על אזור הדרום והמרכז. במתקפה נרצחו כ-1,200 אזרחים ישראלים וזרים ואנשי כוחות הביטחון, ונפצעו מעל ל-4,800 אזרחים ישראלים וזרים ואנשי כוחות הביטחון, בהם 292 במצב קשה ואנוש. מעל ל-240 חיילים ואזרחים, כולל ילדים וזקנים, נחטפו לרצועת עזה. בעקבות המתקפה הכריזה ממשלת ישראל על מלחמת חרבות ברזל.
 23 באוקטובר – חמאס שחרר שני בני ערובה ישראלים בעקבות תיווך של קטר ומצרים.
 2 בנובמבר – הפיגוע בכביש 557 – מחבלים שנסעו בכביש 557 עקפו רכב של חייל מילואים ישראלי בקרבת שבי שומרון, ירו לעבר הרכב, וכתוצאה מהירי הרכב התהפך, הנהג נפצע אנושות ולאחר מכן נקבע מותו.
 6 בנובמבר – פיגוע הדקירה בשער הפרחים – מחבל בן 16 מעיסאוויה תקף באמצעות סכין שני לוחמי מג"ב סמוך לשער הפרחים בעיר העתיקה שבירושלים, לוחמת אחת במצב אנוש (שמאוחר יותר נקבע מותה) ולוחם נוסף במצב קל. המחבל נורה למוות.
 16 בנובמבר – פיגוע הירי במחסום המנהרות – שלושת המחבלים שבאו מחברון מבצעים פיגוע ירי בכביש המנהרות (כביש 60) בדרך בין גוש עציון לירושלים ליד העיר הפלסטינית בית לחם, ששילב פיגוע ירי ומטעני חבלה. שבעה ישראלים נפצעו באירוע, ובהם אחד שנקבע מותו בהמשך היום. שלושת המחבלים נהרגו במחסום.
 22 בנובמבר – קבינט המלחמה בישראל אישר עסקה להפסקת הלחימה בעזה למשך ארבעה ימים במסגרתו ישחוררו 150 אסירים ביטחוניים פלסטינים בתמורה לשחרור חלק מבני הערובה אשר בידי חמאס הכוללים בעיקר נשים וילדים.
 24 בנובמבר – ביום הראשון להפסקת האש חמאס שחרר 19 בני ערובה תאילנדים, בן ערובה פיליפיני, ו-13 בני ערובה ישראלים, ובתמורה ישראל שחררה 39 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
 25 בנובמבר – ביום השני להפסקת האש חמאס שחרר ארבעה בני ערובה תאילנדים ו-13 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 39 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
 26 בנובמבר – ביום השלישי להפסקת האש חמאס שחרר שלושה בני ערובה תאילנדים ו-14 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 39 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
 27 בנובמבר – ביום הרביעי להפסקת האש חמאס שחרר 11 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 33 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
 28 בנובמבר – ביום החמישי להפסקת האש חמאס שחרר שני בני ערובה תאילנדים ו-10 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 30 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
 29 בנובמבר – ביום השישי להפסקת האש חמאס שחרר ארבעה בני ערובה תאילנדים ו-12 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 30 אסירים ביטחוניים פלסטינים. בנוסף, במחווה לרוסיה חמאס משחרר שני בני ערובה ישראלים להם יש גם אזרחות רוסית.
 30 בנובמבר – פיגוע הירי ביציאה מירושלים – שני מחבלים תושבי צור באהר ביצעו פיגוע ירי בצומת היציאה מירושלים בשדרות בן-גוריון. 3 ישראלים נרצחו מהירי, אזרח נוסף שירה במחבלים נהרג על ידי חייל, ו-12 ישראלים נוספים נפצעו באורח קל עד קשה (כולל נפגעי חרדה). המחבלים נורו למוות.

 העימות בין ישראל לציר איראן-סוריה-חזבאללה-חות'ים 
 8 באוקטובר – חזבאללה יורה רקטות מונחות לעבר עמדות ישראליות בחוות שבעא. ישראל מגיבה בתקיפות אוויריות על עמדות של חזבאללה.
 14 באוקטובר – חזבאללה יורה טילי נ"ט ופצצות מרגמה על חמישה מוצבים ישראלים בחוות שבעא.
 19 באוקטובר – עשרות רקטות נורו מדרום לבנון לעבר הערים נהריה וקריית שמונה אשר גרמו לכך ששלושה אזרחים ישראלים נפצעו. ישראל בתגובה תקפה עמדות של חזבאללה לאורך הגבול.
 20 באוקטובר – ישראל מודיעה על פינוי מוחלט של העיר קריית שמונה, שמכילה 20 אלף תושבים, על רקע המתיחות הגוברת עם חזבאללה.
 22 באוקטובר – שני סורים נהרגו בתקיפה אווירית ישראלית שבוצעה בנמל התעופה הבין-לאומי דמשק.
 31 באוקטובר – ישראל יירטה שלושה טילי קרקע-קרקע ששוגרו על ידי החות'ים מתימן.
 2 בנובמבר – חזבאללה ביצע תקיפה אווירית באמצעות מזל"ט מתאבד על מוצב צה"ל בחוות שבעא.
 25 בדצמבר – הגנרל האיראני הבכיר סייד רזי מוסאווי חוסל בתקיפה אווירית ישראלית בסוריה.

נפטרו
(:קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023)
120px|ממוזער|שמאל|שבח וייס
150px|ממוזער|חיים טופול
150px|ממוזער|מאיר שלו
120px|ממוזער|יהונתן גפן
120px|ממוזער|הרב גרשון אדלשטיין
150px|ממוזער|חופני כהן
120px|ממוזער|גיורא רום
 5 בינואר – דורית צמרת, מרצה לקולנוע ופזמונאית ישראלית. (נולדה ב-1943)
 8 בינואר – יוני קורן, איש צבא, פרסומאי ויועץ פוליטי ישראלי. (נולד ב-1960)
 11 בינואר – הרב שמעון בעדני, נשיא מועצת חכמי התורה ומנהיג תנועת ש"ס בתפקיד נשיא מועצת חכמי התורה. (נולד ב-1928)
 11 בינואר – דן איתן – אדריכל ישראלי. זוכה פרס רוקח, פרס רכטר ופרס ישראל (2019) לאדריכלות. (נולד ב-1931)
 22 בינואר – יוסף אגסי – פילוסוף ישראלי, פרופסור בחוג לפילוסופיה של אוניברסיטת תל אביב. (נולד ב-1927)
 29 בינואר – צבי צמרת – היסטוריון, איש חינוך ופעיל ציבורי ישראלי. (נולד ב-1945)
 3 בפברואר – שבח וייס, יו"ר הכנסת ה-13, פרופסור למדע המדינה, חבר כנסת לשעבר, שגריר ישראל בפולין וראש מועצת יד ושם. (נולד ב-1935)
 3 בפברואר – אברהם למפל – מדען מחשב ישראלי, שפיתח, יחד עם יעקב זיו, את אלגוריתם למפל-זיו לדחיסת נתונים. (נולד ב-1936)
 5 בפברואר – מרדכי ביבי – איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם אחדות העבודה - פועלי ציון והמערך. (נולד ב-1922)
 13 בפברואר – יוסי גורביץ – בלוגר ועיתונאי ישראלי. (נולד ב-1970)
 5 במרץ – שלום רוזנברג – הוגה דעות יהודי דתי, ישראלי, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים, בה היה ראש החוג למחשבת ישראל. (נולד ב-1935)
 9 במרץ – חיים טופול, שחקן, מדבב וזמר ישראלי. (נולד ב-1935)
 9 במרץ – רפאל משולם – כימאי ישראלי. (נולד ב-1930)
 12 במרץ – אריה לוין – פרופסור אמריטוס לבלשנות באוניברסיטה העברית בירושלים וחתן פרס ישראל לשנת ה'תש"ע. (נולד ב-1937)
 21 במרץ – יחזקאל חזום – כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בהפועל תל אביב ובנבחרת ישראל. (נולד ב-1946)
 25 במרץ – יעקב זיו – מדען מחשב ומהנדס חשמל ישראלי, שפיתח, יחד עם אברהם למפל, את אלגוריתם למפל-זיו לדחיסת נתונים. (נולד ב-1931)
 30 במרץ – מאיר ויזלטיר – משורר ומתרגם ישראלי. חתן פרס ישראל לספרות ושירה לשנת תש"ס. (נולד ב-1941)
 11 באפריל – מאיר שלו, סופר, עיתונאי ומחזאי ישראלי. (נולד ב-1948)
 19 באפריל – יהונתן גפן, משורר, מחזאי, סופר ועיתונאי ישראלי. (נולד ב-1947)
 21 באפריל – אהוד אביבי – פרופסור למטלורגיה, מחלוצי מדעני הגרעין בישראל וממייסדי הקריה למחקר גרעיני – נגב. (נולד ב-1930)
 17 במאי – דבורה קידר, שחקנית קולנוע ותיאטרון, קומיקאית וזוכת שני פרסי אופיר. (נולדה ב-1924)
 29 במאי – יעקב טירקל – משפטן ישראלי, כיהן כשופט בית המשפט העליון בשנים 1995–2005. (נולד ב-1935)
 30 במאי – הרב גרשון אדלשטיין, ראש ישיבת פוניבז' בבני ברק, מנהיג הציבור הליטאי, נשיא מועצת גדולי התורה של דגל התורה ונשיא ועד הישיבות. (נולד ב-1923)
 3 ביוני – אסתר גרינברג – שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית. (נולדה ב-1931)
 15 ביוני – רז ישראלי – עיתונאי, עורך ומבקר מוזיקה ישראלי. (נולד ב-1981)
 16 ביוני – יורם בוקר – פנטומימאי ישראלי, במאי, פרופסור ומורה לפנטומימה. (נולד ב-1940)
 16 ביוני – שמואל שי – ממייסדי להקת הנח"ל, מנחה, עורך ושדרן רדיו ב"קול ישראל". (נולד ב-1932)
 18 ביוני – רחלי חיים – זמרת ושחקנית תיאטרון ומחזות זמר ישראלית (נולדה ב-1957)
 28 ביוני – דובי לנץ – עורך מוזיקלי ושדרן רדיו ישראלי (נולד ב-1947)
 29 ביוני – גבי ברלין, זמר ומנחה ערבי שירה ישראלי. (נולד ב-1942)
 3 ביולי – חופני כהן, זמר וקומיקאי ישראלי. (נולד ב-1946)
 3 ביולי – ג'קי – קריקטוריסט ישראלי. (נולד ב-1937)
 6 ביולי – מוטי עדן – עיתונאי ישראלי. (נולד ב-1951)
 24 ביולי – אודי זהר – תת-אלוף בצה"ל, שירת כטייס וכמפקד בחיל האוויר, זוכה פרס ביטחון ישראל. (נולד ב-1955)
 2 באוגוסט – פנינה גרי – שחקנית תיאטרון וקולנוע, במאית, מחזאית, מנהלת אמנותית ודרמטורגית ישראלית. (נולדה ב-1927)
 4 באוגוסט – זבולון מושיאשווילי – שחקן, קומיקאי וזמר ישראלי. (נולד ב-1971)
 11 באוגוסט – גיורא רום – אלוף בצה"ל, ששירת כטייס קרב והיה אלוף ההפלות ("אייס") הראשון של חיל האוויר הישראלי. (נולד ב-1945)
 21 באוגוסט – יעקב נמרודי – איש מודיעין, אלוף-משנה ואיש עסקים ישראלי. (נולד ב-1926)
 24 באוגוסט – רונן שוויג – כדורגלן ישראלי. (נולד ב-1969)
 25 באוגוסט – יואל הופמן – סופר, משורר עברי ישראלי, חוקר ומתרגם תרבות ושירה יפנית. (נולד ב-1937)
 5 בספטמבר – שבתי שביט – איש ביטחון ישראלי, ראש "המוסד" בשנים 1989–1996, ולאחר מכן מנכ"ל קופת חולים מכבי ודירקטור. (נולד ב-1939)
 10 בספטמבר – ריקי מנור – זמרת ופזמונאית ישראלית אשר התמחתה בתחום הג'אז והבלוז. (נולד ב-1950)
 11 בספטמבר – דדי גראוכר – זמר חסידי ואיש עסקים ישראלי. (נולד ב-1961)
 24 בספטמבר – צבי הקר – אדריכל ישראלי. (נולד ב-1931)
 1 באוקטובר – אבי אתגר – שדרן רדיו ומנחה טלוויזיה ישראלי. (נולד ב-1948)
 7 באוקטובר – ליאור אסולין – כדורגלן ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ. (נולד ב-1980)
 7 באוקטובר – ג'יאר דוידוב – קצין משטרה ישראלי בדרגת סגן ניצב, ומפקד תחנת המשטרה ברהט במשטרת ישראל. (נולד ב-1979)
 7 באוקטובר – אסף חממי – מפקד חטיבת קטיף, נהרג בקרב נירים וגופתו נחטפה לעזה. (נולד ב-1982)
 7 באוקטובר – אופיר ליבשטיין – ראש המועצה האזורית שער הנגב. (נולד ב-1973)
 7 באוקטובר – רועי עידן – צלם עיתונות שעבד באתר החדשות ynet ובקבוצת ידיעות אחרונות. (נולד ב-1978)
 7 באוקטובר – יזהר פלד – קצין משטרה ישראלי בדימוס בדרגת תת-ניצב. (נולד ב-1961)
 7 באוקטובר – רועי לוי – קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, ששירת כמפקד היחידה הרב-ממדית, מפקד המרכז לאימונים באש במל"י, מפקד עוצבת ברעם, מפקד יחידת אגוז, מפקד גדוד הדס ומפקד גדס"ר גולני. (נולד ב-1979)
 7 באוקטובר – יהונתן שטיינברג – קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, ששימש כמפקד חטיבת הנח"ל. (נולד ב-1980)
 25 באוקטובר – עמוס אריכא – מחזאי, צייר, סופר שחקן ושוטר ישראלי. (נולד ב-1933)
 26 באוקטובר – הרב ברוך מרדכי אזרחי – ראש ישיבת עטרת ישראל, חבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה, חבר נשיאות ועד הישיבות ומפעל הש"ס. (נולד ב-1929)
 27 באוקטובר – הנרי אוחיון – רוכב אופניים ישראלי, 6 פעמים אלוף ישראל במרוץ אופני כביש. (נולד ב-1934)
 29 באוקטובר – יוסף צברי – אתלט ישראלי. היה אלוף ישראל ושיאן ישראל בריצות למרחקים ארוכים. (נולד ב-1934)
 31 באוקטובר – אריה לבנון – מוזיקאי, מנצח, מלחין, מעבד ומנהל מוזיקלי ישראלי. (נולד ב-1932)
 30 בנובמבר – שלמה אבינרי – חוקר בתחום מדע המדינה. (נולד ב-1933)
 1 בדצמבר – אמירה הס – משוררת, ציירת ושחקנית ישראלית. (נולדה ב-1943)
 6 בדצמבר – עמוס אטינגר – משורר, פזמונאי, תסריטאי, מראיין ומגיש רדיו וטלוויזיה ישראלי. (נולד ב-1937)
 12 בדצמבר – יצחק בן בשט – קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. כיהן כמפקד חפ"ק מח"ט גולני במלחמת חרבות ברזל. נפל בקרב ברצועת עזה. (נולד ב-1979)

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

*
ישראל
ישראל