בלה אילש

בלה אילש (במקור ליפנר, בהונגרית: Illés Béla; קושיצה, 25 במרץ 1895 – בודפשט, 5 בינואר 1974) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי זכה פעמיים בפרס קושוט היוקרתי.

 ביוגרפיה 
בלה אילש נולד במשפחה יהודית כבנם של איזידור ליפנר (1860–1943) ושל רוזה בק (1876–1967). בשנת 1912 סיים את לימודיו בגימנסיית סנט אישטוואן בזוגלו (רובע 14 כיום בבודפשט). בשנת 1916 קיבל את הדוקטורט באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). כתביו הראשונים פורסמו על ידי כתב העת הספרותי החשוב ניוגט בסיוע המשורר אנדרה אדי. משם ואילך לקח על עצמו אילש באופן קבוע תפקידי כתיבה פוליטית וציבורית בטורי הניוגט. הוא תמך בדעות סוציאליסטיות, ולא באלה הבורגניות רדיקליות.

בשנת 1919 היגר לווינה בעקבות נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. בשנים 1920 עד 1921 עבד ב"עיתון הפועלים" (Munkás Újság) בזקרפטיה. הוא נעצר ולאחר מכן גורש מצ'כוסלובקיה (שהוקמה אז והאזור עבר אליה מהונגריה בעקבות חוזה טריאנון). בשנים 1921 עד 1922 חי שוב בווינה כעובד מזדמן וכניצב בסרטי קולנוע. בשנת 1923, לאחר שגורש גם מאוסטריה הוא נסע לרוסיה הסובייטית (לימים ברית המועצות). הוא הפך לעובד של העיתון בשפה ההונגרית "מגל ופטיש" (Sarló és Kalapács). משנת 1927 עבד במזכירות התאחדות הסופרים הסובייטית.

הרומנים שלו מעוררים את אירועי הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, את הדרך למהפכה. כמאיור של הצבא האדום הסובייטי השתתף במצור על בודפשט. בשנים 1950 עד 1956 היה העורך הראשי של "העיתון הספרותי" (Irodalmi Újság). משנת 1957 עד 1959 היה חבר מערכת כתב עת "חיים וספרות" (Élet és Irodalom). נינו הוא השחקן ההונגרי מאטה יאראי.

 קפטן גוסב 
דמותו המפורסמת הבדיונית הוא אלכסיי גוסב (ברוסית: капитан Алексей Гусев), קצין בצבא הרוסי האימפריאלי שלחם לצד ההונגרים, כביכול, במהפיכת 1848 בהונגריה שמכונה בהונגריה "מלחמת העצמאות בשנים 1848-49", שנתפס כביכול במינסק באוגוסט 1849 עם שישה מחבריו על ביקורתו לגבי ההתערבות רוסית בהונגריה. כבר בשנות ה-50 של המאה ה-20 קבעו ההיסטוריונים שזו דמות בדיונית לחלוטין, על אף הכחשותיו של אילש.

 פרסים 
 פרס קושוט ( 1950, 1955 )

 יצירותיו 

 Doktor Utrius Pál honvédbaka hátrahagyott írásai; sajtó alá rend. Illés Béla; Világosság Ny., Bp., 1917
 Spartacus élete; Korvin Ny., Bp., 1919 (Táltos könyvtár)
 A szellemi munkások és a szocializmus; Táltos, Bp., 1919 (Táltos könyvtár. Időszerű kérdések)
 Ruszin Petra temetése. Novellák; s.n., Bratislava, 1921
 Ég a Tisza (1929)
 Nem mese; Külföldi Munkások Kiadóvállalata, Moszkva, 1932 (A "Sarló és Kalapács" kiskönyvtára)
 Zalka Máté; Officina, Bp., 1945 (Officina. Új sorozat)
 Fogarasi Béla–Illés Béla: Magyar-orosz történelmi kapcsolatok; Magyar-Szovjet Művelődési Társaság, Bp., 1945 (Jó szomszédság könyvtára)
 Spartacus; Officina, Bp., 1945 (Officina könyvtár)
 Új bor. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1945
 Kárpáti rapszódia. Regény három részben; Új Idők, Bp., 1946
 Erdei emberek. Regény; Új Idők Irodalmi Intézet, Bp., 1946
 Zsatkovics Gergely királysága. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1946
 Találkozások; Athenaeum Ny., Bp., 1946
 Az aranyliba; bev. Romain Rolland; Athenaeum, Bp., 1946
 Szkipetárok. Regény; Új Idők, Bp., 1946
 Szkipetárok; ifjúsági kiad.; Új idők, Bp., 1947
 A Guszev-ügy; Budapest Irodalmi Intézet, Bp., 1947 (Jó könyvek)
 Tűz Moszkva alatt. Elbeszélés; Athenaeum, Bp., 1947 (Zsebkönyvtár)
 Emberek vagyunk. Novellák, rajzok; Szikra, Bp., 1948 (Szikra regénytár)
 A derűlátás hatalma. Novellák; Budapest Irodalmi Intézet, Bp., 1949 (Magyar elbeszélők)
 Fegyvert s vitézt éneklek; Révai, Bp., 1949
 Sztálin a dolgozó parasztságért; Népművelési Minisztérium, Bp., 1949 (Szabad Föld téli esték füzetei)
 Mit jelent a győzelmes októberi szocialista forradalom a magyar dolgozó parasztságnak; MDP, Bp., 1949
 A szovjet hadsereg – a szabadság és béke fegyveres ereje; HM–Magyar-Szovjet Társaság, Bp., 1950
 A vígszínházi csata; Révai, Bp., 1950
 Kerekes Pista világkörüli utazása; Athenaeum, Bp., 1950 (Ifjú Gárda könyvtár)
 Lenin és a magyar dolgozó parasztság; MDP, Bp., 1951
 Sztálin és az irodalom; MSZT, Bp., 1951
 Válogatott elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1951
 Honfoglalás; Szépirodalmi, Bp., 1952–1954
 1. 1943
 2. 1944
 3. Új esztendő
 Történelmi lecke. Cikkek, tanulmányok; Művelt Nép, Bp., 1952
 Népünk szabadságáért. Rákosi Mátyás elvtárs életéből; Szikra, Bp., 1952
 Illés Béla: Zalka Máté / Gyáros László: Lukács tábornok; Magyar Szabadságharcos Szövetség, Bp., 1952
 Rákosi elvtárs harcos élete; Magyar Foto Dia-Osztály, Bp., 1953 (Beszélő képek)
 Háztűznéző. Elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1955
 Harminchat esztendő; Szépirodalmi, Bp., 1956
 Válaszúton; Magvető, Bp., 1958
 Anekdoták könyve; Szépirodalmi, Bp., 1959
 Szivárvány. Színmű; Szépirodalmi, Bp., 1959
 Hétköznapok. Novellák; utószó Halász Sándor; Irodalmi és Művészeti Kiadó, Bukarest, 1960 (Kincses könyvtár)
 Anekdoták könyve és újabb egészen rövid történetek; utószó Király István; Szépirodalmi, Bp., 1960 (Olcsó könyvtár)
 Kenyér. Novellák. 1920–1960; bev. Diószegi András; Magvető, Bp., 1961
 Ahogy a kortárs látta. Cikkgyűjtemény; Szépirodalmi, Bp., 1961
 Vér nem válik vízzé!; Szépirodalmi, Bp., 1962
 Válogatott elbeszélések; vál. Szalontai Mihály; Szépirodalmi, Bp., 1962 (Diákkönyvtár)
 Inasévek. Regény; Móra, Bp., 1963
 Anekdoták, találkozások, történetek; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1964
 Az aranyliba. Összegyűjtött elbeszélések. 1920–1964; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1965
 A 339-es szoba / Új esztendő; Szépirodalmi, Bp., 1966
 Lövészárokban. Cikkek, publicisztikai írások, karcolatok. 1916–1966; vál., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1967
 Pipafüst mellett. Írások irodalomról, írókról, könyvekről, színművekről, filmekről, képzőművészetről; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1967
 A pemétei csoda. Elbeszélések, kisregények, arcképvázlatok, színművek; szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1968
 Az aranyliba; 2. bőv. kiad.; Szépirodalmi, Bp., 1972
 Varázsló inasok; vál. Kónya Judit; Szépirodalmi, Bp., 1978 (Kiskönyvtár)

 ראו גם 
 ביקורת על ג'רג' פרנצי: בלה אילש: רפסודיה קרפטית
 גזה הגדוש: אולם הדיוקנאות של הספרות ההונגרית
 פרופיל היוצר ב-Moly.hu
 בולדיז'אר ורש: זיוף היסטוריה ותעמולה פוליטית. סיפורי בלה אילש על תמיכה רוסית במאבקי החירות ההונגריים ; המכון להיסטוריה, האקדמיה ההונגרית למדעים, 2014 ( אנדרטאות היסטוריות הונגריות. עבודות גמר)

 לקריאה נוספת 
 מיהו מי בספרות הונגרית? ספרי מאגר 
 אדן שבה: הגדוד שנידון למוות, קרן התרבות בודקסי, 
 לקסיקון ספרותי הונגריחדש, עורך ראשי. פטר לאסלו, 1994
 ביוגרפיה של בלה אילש

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לברית המועצות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:יהודים זוכי פרס קושוט
קטגוריה:יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מעוטרי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:מעוטרי הכוכב האדום
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1895
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1974