לא תקום פעמים צרה

לֹא תָּקוּם פַּעמַיִם צָרָה הוא ביטוי מקראי. במקורו הפירוש היה שהצרה תבוא בעוצמה רבה ובבת אחת. בדורות מאוחרים יותר השימוש הרווח בו הוא במשמעות של איחול: צרה שקרתה פעם אחת לא תתרחש שוב. לעיתים משמש כראשי תיבות: לא תקפ"ץ.

המקור המקראי
מקור הביטוי הוא בנבואת פורענות לאנשי נינוה ב: 

מפרשי הפסוק מסבירים שהפורענות שתבוא עליהם תהיה כליה, ולכן אין צורך להכפיל את הצרה.
בדברי חז"ל
בדברי חז"ל מובא הביטוי מספר פעמים, ובחלקם המשמעות דומה לשימוש המאוחר:
 בתלמוד מובאים דברי אביי שרוח זעף איננה מתמשכת שתי שעות, "לקיים מה שנאמר לא תקום פעמים צרה". התלמוד מסייג את הדברים בכך שייתכן שהרוח תתמשך זמן רב יותר אם הפסיקה בין מופע רוח אחד לשני.
 בילקוט שמעוני מובא שהמן לא רצה לגזור את הגזרה על עם ישראל בחודשים תמוז ואב משום "לא תקום פעמים צרה".
 באוצר מדרשים מובא שלאחר תחיית המתים לא ימותו המתים שוב "אלא הקדוש ברוך הוא מוליכם לחיי עולם הבא". משום שנאמר: "לא תקום פעמים צרה".
בספרות המאוחרת
בדורות מאוחרים יותר השימוש בביטוי הוא במשמעות איחול שצרה לא תחזור על עצמה. כך לדוגמה:
 בשו"ת הרדב"ז: 
 בשו"ת בעי חיי: 

עם זאת, לעיתים שמש הביטוי במשמעות המקורית של פתרון מוחלט שתביא לסיום של בעיה. למשל: "אנכי אשים רסן בפיה! תנופת יד קלה אלחץ בלחיצת יד אחת ותמולל כקש בידי עדי לא תמשול לה עוד להתרומם לשלוח אצבע למולי. היום, עוד היום ישב רוחי ויפלו היכלי הרוח אשר בנתה בחזון רוחה, ערר אעררם עד היסוד ולא תקום פעמים צרה!!".

קישורים חיצוניים
 לא תקום פעמיים צרה, באתר ניב שפה
 שימוש בביטוי, בכתב העת החבצלת
 דוגמאות לפסוקים שהדרש ידוע, ושכחו את הפשט…, באתר "טעמו וראו"

הערות שוליים

קטגוריה:ניבים וביטויים תנ"כיים
קטגוריה:ברכות ואיחולים
קטגוריה:תרי עשר