הערכת נזקי לחימה

הערכת נזקי לחימה או הערכת נזקי הפצצה (המוכרת בראשי התיבות BDA, קיצור של Bomb Damage Assessment) היא מונח צבאי המתאר תהליך של אומדן הנזק שנגרם למטרה  בעקבות תקיפה צבאית, לרוב לאחר תקיפה אווירית כגון הטלת פצצה או שיגור טיל. את המידע הנחוץ לצורך ההערכה ניתן להשיג באמצעות מגוון אמצעים, בהם מצלמות המותקנות במערכות הנשק עצמן או במטוסי התקיפה, שימוש בתמונות לוויין, הפעלת כוחות קרקעיים בקרבת המטרה, וביצוע גיחות ייעודיות נוספות לצורכי תצפית.

תהליך זה משמש למספר מטרות חיוניות, ובהן בחינת פעילות מערכת הנשק ביחס לתכנון המקורי ואמידת היקף הנזק הפיזי שנגרם – הן הנזק הנצפה באופן ישיר והן זה הצפוי להתפתח במקרה של התפשטות הנזק. כמו כן, ההערכה מאפשרת בחינה מחודשת של רמת האיום או הערך הצבאי של המטרה לאחר הפגיעה, כאשר בהתאם לממצאים מתקבלת ההחלטה האם נדרשת תקיפה נוספת להשלמת המשימה.

 היסטוריה 
ההיסטוריה של הערכת הנזקים שזורה בהתפתחות התעופה הצבאית. כבר במהלך מלחמת העולם הראשונה בוצעו תקיפות אוויריות רבות, אך היכולת של הטייסים לוודא פגיעה או השמדה הייתה מוגבלת מאוד, בעיקר בשל עשן הפיצוצים והצורך המבצעי לשוב לבסיס לתדלוק וחימוש. בתחילה הופעלו כוחות קרקעיים בסמוך לאתרי התקיפה לצורך אומדן הנזק, אך בשל הסכנה הרבה שנבעה מקרבה לאויב, הוסבו מטוסי תקיפה למטוסי סיור, פרקטיקה שהפכה נפוצה וממוסדת במלחמת העולם השנייה. במקביל לאמצעים הצבאיים הייעודיים, ניתן לגבש הערכת נזק גם באמצעות שיתופי פעולה מודיעיניים בין צבאות או על בסיס מודיעין גלוי. דוגמה בולטת לכך התרחשה לאחר המתקפה על פרל הארבור, כאשר היפנים השתמשו בנתונים מפורטים שפורסמו על ידי סוכנות הידיעות "יונייטד פרס אינטרנשיונל" אודות הספינות והתשתיות שנפגעו, לצורך הערכת נזקי התקיפה שלהם.

עם השנים השתכללו האמצעים הטכנולוגיים התומכים בתהליך. בשנות ה-50 עמדו לרשות ארצות הברית לווייני ריגול ומטוסי ריגול שטסו בגובה רב (כדוגמת ה-U-2 וה-SR-71), ובמלחמת וייטנאם שולבו כוחות מיוחדים במשימות הערכה על הקרקע. בתחילת שנות ה-2000 החל צבא ארצות הברית לשלב גם כלי טיס בלתי מאוישים, כמו ה"גלובל הוק", לצורכי הערכת נזק.  

לימים, המונח BDA הושאל גם למגזר האזרחי בתחומי הניהול והבקרה, שם הוא משמש במשמעות של מעקב אחר ביצוע משימות ומדד להצלחה. בישראל, למשל, נעשה שימוש במונח זה על ידי השב"כ במהלך מגפת הקורונה, כמדד לבחינת הצלחת השימוש באמצעים טכנולוגיים לאיתור חולים מאומתים.
הערות שוליים

קטגוריה:לוחמה אווירית
קטגוריה:ארטילריה
קטגוריה:מודיעין צבאי