שביעית בזמן הזה

שביעית בזמן הזה היא מחלוקת הלכתית בשאלה, האם המצוות הקשורות לשנת שמיטה (בפרט מצוות שמיטת הקרקעות ושמיטת הכספים) מחייבות בימינו – כאשר היובל ודיניו אינם נוהגים – מדאורייתא, או מדרבנן בלבד.

 הנידון 
בשנת שמיטה ישנם דינים ומצוות כגון להשבית את האדמה מעבודה, אך לאחר החורבן והגלות, נחלקו הפוסקים האם מצוות השמיטה נוהגת מהתורה, או רק מדרבנן.

למחלוקת זו ישנה השלכה מעשית: אם השביעית נוהגת מהתורה, ניתן להקל בה רק במקרה של פיקוח נפש, ככל מצווה מהתורה, אולם אם היא נוהגת מדרבנן בלבד, אפשר להקל גם במקרה של נזק גדול, כגון אבדן הקרקע או הרס ההתיישבות. כך למשל, היתר המכירה - המתיר לעבד את הקרקע בשביעית על ידי מכירה פורמלית לנכרי - התבסס על ההנחה שהשביעית בזמן הזה נוהגת מדרבנן בלבד.

 בתלמוד ובמדרשים 
 מקורות המקשרים בין שביעית ליובל 
הטענה, שמצוות השביעית נוהגת בימינו מדרבנן בלבד, מיוחסת לראשונה לרבי יהודה הנשיא (נולד לאחר מרד בר-כוכבא). בתלמוד הירושלמי, בתשובה לשאלה איך אפשר לתקן פרוזבול המבטל למעשה את מצוות שמיטת הכספים, דרש רבי יהודה הנשיא את הפסוק , ואמר: .

דרשה זו מסתמכת על דרשה קודמת, הקובעת שמצוות היובל תלויה בחלוקת הנחלות לשבטי ישראל, והיא בטלה כבר בימי בית ראשון, לאחר שחלק משבטי ישראל יצאו לגלות: . רבי לומד מהפסוק, שמצוות השמיטה תלויה במצוות היובל, ולכן גם מצוות השמיטה בטלה באותו זמן.

עם זאת, הקביעה שמצוות השביעית תלויה ביובל סותרת כמה וכמה מקורות אחרים.

 מצוות השביעית נזכרות בתורה שלוש פעמים. מתוכן, פעמיים (שמות כג, דברים טו) המצוה נזכרת לבדה, ללא כל זכר ליובל. בשלישית (ויקרא כה) נזכרת גם מצוות היובל, אולם רק אחרי מצוות השביעית. כלומר, היובל תלוי בשביעית (הוא קורה אחרי שבע שבתות שנים) אולם השביעית אינה תלויה ביובל.
 בספרא נאמר: . האמוראים נחלקו בשאלה האם מצוות היובל היא מצווה עצמאית ויש לקיימה כל חמישים שנה גם אם לא מתקיימת מצוות השמיטה, או שמצוות היובל תלויה בשמיטה ויש לקיימה רק לאחר שהתקיימו שבע שמיטות. אולם לפי כל הדעות, מצוות השמיטה עצמה אינה תלויה ביובל.
 ממלכת יהודה נענשה על אי קיום מצוות השמיטה, . על פי חשבון מספר שנות השביעית והיובל ניתן להיווכח, שמניין 70 השנים כולל גם את התקופה שלאחר גלות ראובן גד וחצי המנשה, כלומר, גם התקופה שבה כבר לא נהגה מצוות היובל.הרב קלמן כהנא, שמיטה במהלך הזמנים, מתוך: דבר השמיטה, משרד החינוך והתרבות, ה'תש"מ. הרב קלמן כהנא עצמו הסיק מכאן מסקנה אחרת: לדבריו, מצוות השמיטה אכן נהגה מדרבנן בלבד, אלא שגם ביטול מצוות שמיטה מדרבנן עלול להביא גלות וחורבן, ומכאן שיש להחמיר במצוות השמיטה למעשה כאילו שהיא נוהגת מהתורה.

 מקורות שאינם קשורים ליובל 
אותה דרשה של רבי יהודה הנשיא מופיעה כמה וכמה פעמים בתלמוד הבבלי, ושם הגרסה היא אחרת. בתשובה לשאלה מדוע מותר להשקות צמחים בשביעית, אמר אביי: . בגרסה זו לא נזכרה מצוות היובל, וגם אין הסבר מדוע שמיטת קרקעות אינה נוהגת. המפרשים הציעו כמה הסברים:הרב אליהו ליפשיץ, שביעית בזמן הזה מהתורה או מדרבנן, אתר ישיבת "ברכת משה".
 רש"י כתב, על-פי הגרסה בתלמוד הירושלמי, שמצוות שמיטת קרקע אינה נוהגת כי היא תלויה ביובל, ומכאן שיש כאן "אפקט דומינו": חלוקת הנחלות בטלה, לכן בטל היובל, לכן בטלה שמיטת הקרקעות, ולכן בטלה שמיטת הכספים.
ראשונים אחרים הסבירו, שהמושג "שמיטת קרקע" אינו מציין את השבתת עבודת האדמה, אלא את החזרת הנחלות לבעליהן בשנת היובל.תוספות, רמב"ן ורשב"א על גיטין לו.; . לפי זה, שתי הגרסאות אומרות שמצוות שמיטת הכספים תלויה במצוות היובל, אולם אין משם ראיה למצוות השבתת עבודת האדמה.
 אולם רבינו חננאל הסביר: . כשארץ ישראל ביד גויים, השמיטה אינה נוהגת בפועל כי הגויים אינם נוהגים שמיטה בקרקעותיהם. מעבר לכך, הגויים שמשלו בארץ הטילו על החקלאים מס-יבול (ארנונא), שמי שלא שילמו - קרקעו הופקעה ונמסרה אותה לנכרי שיעבד אותה. כתוצאה מכך, חכמי ישראל בדור שלאחר החורבן התירו לזרוע בשנת השמיטה , כיוון שאם לא יזרעו, ממילא הקרקע תעבור לבעלות גויים שיזרעו בה. לפי זה, מצוות השבתת הקרקעות אינה תלויה במצוות היובל או בחלוקת הנחלות, אלא בריבונות בפועל על ארץ ישראל, וביכולת המעשית להשבית את האדמה בלי שתעבור לידי נכרים. לדעה זו ישנה השלכה מעשית בימינו, כאשר ארץ ישראל נמצאת בריבונות יהודית.

 פסיקות הראשונים 
בעל העיטורהעיטור, אות פ - פרוזבול פסק שהשביעית נוהגת מהתורה, מכמה טעמים:
 דעתו של רבי, שהשביעית נוהגת מדרבנן, היא דעת יחיד - רוב חבריו סברו אחרת, ויש לפסוק לפי הרוב.
 בתלמוד נאמר בפירוש .
 בתלמוד שאלו  משמע מוסכם על כולם, שיש עונש מלקות לזורע בשביעית עצמה, ומכאן שהאיסור נוהג מהתורה.

גם הרמב"ן,ספר הזכות, גיטין יח. הרא"ש,תוספות רא"ש מועד קטן ד. ד"ה אבל ור' קרשקש וידאל פסקו הלכה כרוב חכמי המשנה והמדרש, שהשביעית נוהגת בזמן הזה מהתורה.

לעומתם, התוספות,גיטין שם הרשב"א,ראש השנה יג:, שו"ת הרשב"א ג לב הריטב"א, ספר היראים,ספר היראים סימן קסד, ד"ה השמטת כספים והטור פסקו הלכה כרבי, שהשביעית בזמנם נוהגת מדרבנן.הרב יוסף צבי רימון, שביעית בזמן הזה, אתר "סולמות".

 דעת הרמב"ם 
ישנה מחלוקת בין מפרשי הרמב"ם מה הייתה דעתו בנושא.
 בפרקים א-ח, שבהם הרמב"ם מדבר על השבתת עבודת האדמה, הוא אינו מזכיר כלל את האפשרות שהשביעית מדרבנן.
 רק בפרק ט, כשהרמב"ם עובר לדבר על שמיטת כספים, הוא מזכיר את הדרשה של רבי על הקשר בין שמיטה ויובל: . מקריאה אפשרית של דברי הרמב"ם, נראה שרק שמיטת כספים תלויה ביובל ונוהגת מדרבנן, אולם השבתת האדמות אינה תלויה ביובל ונוהגת מהתורה. וכן פירש הרב יוסף קארו ב"כסף משנה".
בפרק י, כשהרמב"ם מדבר על היובל עצמו, הוא כותב . ה"כסף משנה" פירש, בהתאם לדבריו בפרק הקודם, שהמילה "מדבריהם" מתייחסת רק להשמטת כספים; אולם בגרסת כתבי-יד של הרמב"ם, מופיעה המילה "מדבריהם" פעמיים: .
 לדעת פרופ' דוד הנשקה, הרמב"ם שינה את דעתו פעמיים בנושא זה, ומכאן נובעות הגרסאות השונות בדבריו.
 לדעת הרב אליהו רחמים זייני, דעת הרמב"ם היא שרק שמיטת כספים תלויה ביובל. השבתת הקרקעות אינה נקראת כלל "שמיטה" בדברי הרמב"ם, היא אינה תלויה ביובל, ונוהגת בימינו מן התורה.הרב אליהו רחמים זייני, קביעת שנת השמיטה (כנס משנה תורה באוניברסיטת בר-אילן), אתר ישיבת "אור וישועה".

 דעת הראב"ד 
הראב"ד בפירושו למסכת גיטיןגיטין יט. באלפס חידש, שדין שמיטה זהה לדין יובל לגמרי: לאחר חורבן בית שני בית דין לא קידשו יובלות, ולא נהגו דין יובל, ולכן דין שביעית בטל אף מדרבנן, ונוהג רק ממידת חסידות. בעל המאורמובא בספר התרומות (שער מה, חלק א סימן ד) והמאיריהמאירי על גיטין לו. אימצו את שיטת הראב"ד, אם כי הרמב"ן דחה שיטה זו מכל וכל.

אולם הרשב"א כתב, שהראב"ד עצמו חזר בו בפירושו למסכת עבודה זרה. כך נראה גם מהשגותיו של הראב"ד על הרמב"ם, בהלכה המתארת את דין ארנונא לאחר החורבן: . לפי זה, שביעית נוהגת מדרבנן רק בשטחים שלא הוחזקו על-ידי עולי בבל, אבל ברוב שטחי ארץ ישראל השביעית נוהגת מן התורה.

 פסיקות האחרונים 
הרב יוסף קארו ב"בית יוסף"בית יוסף יורה דעה שלא פסק שהשביעית נוהגת בזמן הזה מדרבנן בלבד. אחריו פסקו כך הראי"ה קוק,שבת הארץ, מבוא, אות ח. וכן באגרות הראי"ה, אגרת תקנה. החזון אי"ש,חזון איש, שביעית ג ח, וכן שביעית כא ב והרב עובדיה יוסף.שו"ת יביע אומר חלק י - יורה דעה לז ב

הרב יוסף דב הלוי סולובייצ'יק פסק, שהשביעית אמנם לא נוהגת מן התורה, אבל תוקפה חזק יותר משל מצווה מדרבנן. זאת, כיוון שמנהיגי ישראל בימי הבית השני נשבעו לשמור שביעית: . ולכן כתב .

הערוך השולחן פסק שהשביעית נוהגת מן התורה,ערוך השולחן העתיד, הלכות שמיטה טו ה-י וכן מהרי"ל דיסקין פסק שהשביעית נוהגת בימינו מהתורה, או שיש להחמיר בה כדין תורה.

 קישורים חיצוניים 
 ארץ חמדה, "שנת השבע", שיעור 1 - שמיטה בזמן הזה מדאורייתא או מדרבנן?. אוסף מקורות, הסברים ושאלות חזרה.
 הרב קלמן כהנא, שמיטה במהלך הזמנים, מתוך: דבר השמיטה, משרד החינוך והתרבות, ה'תש"מ.
 הרב יוסף צבי רימון, שביעית בזמן הזה, אתר "סולמות".
 הרב אליהו ליפשיץ, שביעית בזמן הזה מהתורה או מדרבנן, אתר ישיבת "ברכת משה".
 הרב אליעזר מלמד, מצוות השביעית מהתורה, בתוך "פניני הלכה", שביעית ויובל א ט.
 הרב אליהו רחמים זייני, קביעת שנת השמיטה (כנס משנה תורה באוניברסיטת בר-אילן), אתר ישיבת "אור וישועה".
 ההתחייבות לשמירת שביעית בימי נחמיה.

 הערות שוליים 

קטגוריה:שמיטה ויובל
קטגוריה:פולמוסים הלכתיים