ספירת שנות היובל

ספירת שנות היובל היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה יש לציין בכל שנה את מספר השנה במחזור השמיטה והיובל. לאחר שסופרים שבע שביעיות של שנים, שהן 49 שנים, מקדשים את השנה החמישים ומכריזים עליה כשנת היובל. לאחר מכן, הספירה מתחילה מחדש (לרבי יהודה בשנת היובל עצמה ולחכמים בשנה שאחריה).

 מקורות 
המצוה נזכרה בספר ויקרא: 

ונזכרה גם בדברי הרמב"ם: 
"ציוונו למנות השנים והשמיטים שבע שבע עד שנת היובל, אחר שנכבשה הארץ והתגברנו בה. ומצוה זו, כלומר ספירת שנות השמיטה, היא נמסרת לבית דין הגדול, כלומר סנהדרי גדולה, כי הם שימנו שנה שנה מהחמשים שנה, כמו שימנה כל איש ואיש ממנו ימי העומר. והוא אמרו יתעלה "וספרת לך שבע שבתות שנים". ולשון ספרי "יכול יספור שבע שמטות זו אחר זו ויעשה יובל? תלמוד לומר שבע שנים שבע פעמים, הא עד שיאמרו שני כתובים ואם לאו לא שמענו". כלומר, שמצוה זו לא הגיע איכות עשייתה אלא משני כתובים, והוא שנמנה השנים ביחיד, ונמנה השבועות עמהן שבע פעמים."

 אופן קיום המצוה 
המצווה מוטלת על הציבור כולו, ולכן היא מתבצעת בפועל על-ידי הסנהדרין - בית-הדין הגדול.

בתחילתה של כל שנה, הם היו אומרים "השנה היא השנה ה[מספר] שהיא [מספר] שבועות ו-[מספר] שנים ליובל". למשל, בתחילת השנה השמינית היו אומרים "השנה היא השנה השמינית, שהיא שבוע אחד ושנה אחת ליובל".הרב יהודה זולדן, ספירת השנים לשמיטה וליובל וספירת העומר, "מכון התורה והארץ", גיליון 109 (תשרי ה'תשע"ו), עמ' 49.

 זמן הספירה 
ב"ערוך השולחן העתיד" כתב שהיו סופרים בבוקר ראש השנה.ערוך השולחן העתיד, הלכות שמיטה ויובל י ו

ב"מנחת חינוך" ציין ש"זריזים מקדימים למצוות", ומשמע מדבריו שהיו סופרים כבר בליל ראש השנה, מייד עם תחילת השנה החדשה. ובכל מקרה, אם לא ספרו בראש השנה, עליהם לספור בהמשך השנה.מנחת חינוך מצווה של

 ברכה לפני הספירה 
הפוסקים התלבטו בשאלה האם בית-הדין היו מברכים לפני הספירה, כמו שאנחנו מברכים לפני ספירת העומר. בעלי התוספות כתבו ש"מברכין בית דין בכל שנה". והרמב"ן כתב: "ולא ידעתי אם לומר שיהיו בית דין הגדול חייבין לספור שנים ושבועות בראש כל שנה ולברך עליהן כמו שנעשה בספירת העומר, או לומר שיזהרו בית דין במנין ויקדשו שנת החמשים."

 דעות חולקות 
לפי חלק מהראשונים, אין צורך לספור את השנים בדיבור, אלא מספיק לדעת את מספר השנה כדי לחשב את היובל.הר"ן על פסחים כז ב בדפי הרי"ף. וראו שו"ת הרב עקיבא איגר, סימן כח-לא.

 ספירת היובל לעומת ספירת העומר 
נוסח ספירת היובל דומה לנוסח של ספירת העומר, אלא שבמקום "יום" אומרים "שנה", ובמקום "לספירת העומר" אומרים "ליובל". כמו כן, ספירת העומר מוטלת על כל יחיד ויחיד, בעוד ספירת היובל מוטלת על בית-הדין המייצג את כל ישראל. הנימוק להבדל זה הוא הנוסח השונה של הציוויים בתורה: בספירת העומר כתוב "וּסְפַרְתֶּם לָכֶם" בלשון רבים, ומשמע שהכוונה לכל אחד ואחד; ובספירת היובל כתוב "וְסָפַרְתָּ לְךָ", ומשמע שהכוונה לציבור כולו כאיש אחד.

 ספירת היובל בימינו 
לדעת רוב הרבנים, מצוות ספירת היובל אינה נוהגת בימינו, כיוון שמצוות היובל עצמה אינה נוהגת.

עם זאת, הסנהדרין החדשה מקיימת טקס ספירת שנות היובל החל משנת ה'תשע"ו. בשנים האחרונות מתקיימת ספירת היובל במסגרת התרגולים של מכון המקדש בחול המועד של חג הסוכות: בה'תשפ"ה נספרה השנה העשירית ליובל בתחילת תרגול ניסוך המים, ובה'תשפ"ו נספרה השנה האחת-עשרה ליובל בסוף תרגול שירת הלויים.
 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:שמיטה ויובל
קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שאינן נוהגות בזמן הזה