דוד ברנע

דוד (דָדִי) ברנע (נולד ב-29 במרץ 1965) הוא ראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים החל מיוני 2021. איש "המוסד" מאז 1996. חתן פרס ביטחון ישראל.

קורות חיים
ברנע נולד באשקלון, גדל והתחנך בראשון לציון. אביו יוסף ברונר (ברנע), ברח עם הוריו הרב יהודה (שהיה לימים יקיר העיר בני ברק) ובינה (קרובת משפחה של האדמו"ר מבעלזא ואחות של הרב מדז'יקוב) בשנת 1933 מגרמניה הנאצית עם עליית היטלר לשלטון ועלה לארץ ישראל בגיל שלוש. בתחילה התיישבו בבני ברק. אביו בוגר ישיבת הפועל המזרחי בבני ברק ובגיל 16 התגייס לפלמ"ח ונלחם עם הגדוד השלישי של הארגון בקרבות נבי יושע וכיבוש צמח וצפת, לאחר מכן שירת כקצין בדרגת סגן אלוף בחיל האוויר וכמנהל בחברת תדיראן. אמו, נעמי, נולדה על אוניית גירוש המעפילים "פאטריה" והייתה אשת חינוך, מורה ומנהלת בית ספר.

ברנע למד בבית הספר היסודי עין הקורא בראשון לציון ולאחר מכן בפנימייה הצבאית לפיקוד בתל אביב. ב-1983 התגייס לצה"ל ושירת כלוחם בסיירת מטכ"ל. לאחר שירותו הצבאי יצא ללימודים בארצות הברית, סיים תואר ראשון במכון הטכנולוגי של ניו יורק  ותואר שני במנהל עסקים במגמת מימון באוניברסיטת פייס. לאחר לימודיו, כיהן כמנהל עסקי בבנק השקעות בישראל וכאנליסט ומנהל עסקי בכיר בחברת "כלל מנפיקים".

 שירותו במוסד 
ב-1996 הצטרף ל"מוסד" בעקבות רצח רבין, עבר קורס קציני איסוף ושירת באגף "צומת". שירת תחת פיקודו של יוסי כהן וזכה עימו ב-2003 בפרס ביטחון ישראל על מבצע ייחודי, בעת כהונתו של מאיר דגן בראשות המוסד. פיקד על יחידות מבצעיות בישראל ומחוצה לה, כולל ראש שלוחת "צומת" באירופה. ב-2007 חזר לישראל ומילא תפקידי מטה בארגון. הוא שימש סגן ראש אגף "צומת" בתקופת כהונתו של יוסי כהן כראש האגף ולאחר מכן שימש במשך שנתיים וחצי סגן ראש אגף "קשת". ב-2013 מונה לראש אגף "צומת", שם הוענקו לאגף בראשותו ארבעה פרסי ביטחון ישראל, פרסי ראש הממשלה וציונים לשבח. ב-2019 מונה לסגן ראש "המוסד" וראש מנהלת המבצעים של הארגון.

 ראש המוסד 
בדצמבר 2020 הודיע ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו על מינויו של ברנע לראש המוסד, בהמלצתו של ראש המוסד לשעבר יוסי כהן. תחילה נתקל המינוי בקשיים משפטיים בשל המשבר הפוליטי וההגבלות החלות על ממשלת מעבר, אולם לבסוף אישר היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט את מינויו. ברנע נכנס לתפקידו ב-1 ביוני 2021, עם תום כהונתו של יוסי כהן.

בהיותו ראש המוסד, קידם ברנע מדיניות אקטיבית של הגברת החדירה לעומק איראן והפעילות בתוכה. במסגרת גישתו המבצעית המשיך המוסד את הפגיעה בתשתיות איראניות ואת ההתנקשויות בבכירי משמרות המהפכה, תוכנית הגרעין ומערכי פיתוח הנשק. בנוסף, המוסד העמיק את הקשרים עם קהילת המודיעין הטורקית במסגרת מאבק משותף נגד ניסיון של איראן ושלוחותיה לבצע חטיפות והתנקשויות בתיירים ישראלים בטורקיה. המוסד בראשותו גם המשיך במאמצים, רוב רובם מאחורי הקלעים של החשיפה הפומבית, לטרפד את השיחות בווינה שנועדו לקדם הסכם גרעין חדש בין איראן למעצמות.

זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד הוביל מספר שינויים במוסד שהביאו לעזיבתם של מספר בכירים, ביניהם ראש אגף קיסריה במוסד וסגנו, ראש אגף הטכנולוגיה, ראש אגף המלחמה בטרור וראש אגף צומת. השינויים כאמור נגעו בעיקר להעברת נפח רב יותר מפעילות המוסד לסוכנים זרים וכן שינוי ארגוני שהתבטא בפיצול אגף מסוים בארגון לשלושה.

על פי פרסום בניו יורק טיימס, בספטמבר 2023, שלושה שבועות לפני טבח שבעה באוקטובר, נפגש ברנע עם גורמים קטרים בדוחא וכשנשאל בנוגע לרצונה של ישראל בהמשך העברת הכספים הקטרים לעזה, תמך בכך.

בראשית המלחמה הכין משרד החוץ תוכנית להשחרת קטר, אך התוכנית נגנזה לאחר שברנע הזהיר מפני פגיעה בקטר, על רקע המגעים לעסקת חטופים. באוקטובר 2023 החל ברנע את תפקידו כמנהל את המשא ומתן לשחרור החטופים עם חמאס בתיווך ראש ממשלת קטר מוחמד אאל ת'אני, שר המודיעין המצרי עבאס כאמל, וראש ה-CIA ויליאם ברנס. בתוך כך היה בין האחראים לעסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס (נובמבר 2023).

במלחמת חרבות ברזל הוביל המוסד בראשותו של ברנע את התפוצצות זימוניות חזבאללה. לפי דיווחים זרים, המוסד בפיקודו היה אחראי גם להתנקשות באסמאעיל הנייה באיראן, כשהיה תחת הגנת משמרות המהפכה המוסד תחת ברנע פיתח והוציא לפועל גם את אירוע הפתיחה למבצע חיצי הצפון ובעקבותיו גם את התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל. כדי לבצע את מבצע סדר חדש במסגרתו חוסל מנהיג חזבאללה, חסן נסראללה, פעלו סוכני מוסד בלב ביירות והטמינו מכשירים בבונקר החשאי בו הסתתרו בכירי הארגון. על פעולות אלה זכה המוסד בפרס ביטחון ישראל לשנת 2025.

בסוף שנת 2024, ברנע המליץ לתקוף את איראן בתגובה למעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל. בחודשים הראשונים של 2025 היה איש מפתח בתיאום המדיניות והפעולה נגד איראן מול הממשל האמריקאי, תוך הבאת התוכניות המבצעיות להבשלה, עד הוצאתן לפועל במבצע עם כלביא. במהלך המבצע, יחד עם הרמטכ"ל אייל זמיר, הנחה ברנע ופיקד על הריגת מדעני גרעין ובכירי המשטר האיראני, תקיפת מתקני הגרעין והפחתת האיום הבליסטי.

חיים אישיים
ממוזער|ראש המוסד דוד ברנע בטקס המצטיינים המסורתי של עובדי המוסד בבית הנשיא, דצמבר 2022
ברנע נשוי ואב לארבעה. מתגורר ביישוב בשרון.

אחיו הוא הרב זוהר ברנע, חסיד ברסלב שהיה עם בנו באסון מירון והם ניצלו. להם עוד 2 אחיות.

קישורים חיצוניים




 אליעזר שולמן, פנים אמיתיות, אתר משפחה, 22 בספטמבר 2021





הערות שוליים

קטגוריה:ראשי המוסד
קטגוריה:משנים לראש המוסד
קטגוריה:ראשי אגף צומת במוסד
קטגוריה:זוכי פרס ביטחון ישראל: אנשי המוסד
קטגוריה:לוחמי סיירת מטכ"ל
קטגוריה:בוגרי הפנימייה הצבאית לפיקוד תל אביב
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של ניו יורק
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פייס
קטגוריה:אשקלון: אישים
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:נושאי תפקיד רשמי במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965