תהילים ל"ז

תהילים ל"ז הוא הפרק השלושים ושבעה בספר תהילים (על פי הוולגטה הוא ה-36). הפרק בנוי באקרוסטיכון אלפביתי. מסרו של המזמור הוא שהרשעים עושי העוול סופם להכרת, והצדיקים ישכנו לעד בארץ. המזמור הוא אחד מארבעה עשר מזמורים הפותחים במילה 'לְדָוִד'ראו פרקים: כ"ד, כ"ה, כ"ו, כ"ז, כ"ח, ל"ב, ל"ד, ל"ה, ל"ז, ק"א, ק"ג, ק"י, קל"ח, קמ"ד..

תוכן המזמור
המזמור הוא מזמור חכמה, המיוחס על פי כותרתו לדוד והוא סובב סביב נושא אחד – קריאה לשומעים לבטוח בה' ובישועתו, כי הרשעים עוד מעט ייכרתו והצלחתם היא רגעית, ואת עושי הטוב ה' שומר והם יירשו את הארץ. ביטויים מהמזמור דומים לביטויים בספר משלי ובספר איוב, שגם הם עסוקים באותו הנושא.

רבים עמדו על הקשר בין מזמור זה למזמור שלפניו: מזמור ל"ו מעמיד את דרך החטאים למול דרך הצדיקים, ומזמורנו משלים את התמונה ומברר את העדיפות של דרך הצדיקים שתתקיים.

המזמור ערוך באקרוסטיכון אלפביתי, כשלכל אות פתגם בן ארבע צלעות. חלוקת הפרק לפסוקים ולטעמי המקרא לא מתחשבת, כדרכה, במבנה זה, אלא תלויה באורך הצלעות ובשיקולים אחרים.

מלבד זאת, יש המחלקים מזמור זה כך:
 פסוקים  תוכן א'–י"א  פתיחה – קריאה לבטוח בה' שישמור את הצדיק ויכרית את הרשע. י"ב–י"ז  הצלת הצדיק מחרב הרשע. י"ח–כ"ט  הבטחת פרנסה לצדיק. ל'–ל"ג  הצלת הצדיק מעלילה שרשעים טופלים עליו. ל"ד–מ  סיום.

המזמור בליטורגיה
ביהדות
 פסוק כ"ה, ובנוסח הספרדים גם הפסוק שאחריו, נאמרים לאחר ברכת המזון יחד עם עוד פסוקים העוסקים בהודאה על המזון.
 המילים  שבפסוק כ"ג משמשות יסוד לברכת המכין מצעדי גבר, אחת מברכות השחר, העוסקת בהודאה לה' על היכולת להלך.
 שני הפסוקים שבסוף המזמור נאמרים עם פסוקים אחרים בקהילות רבות לפני תפילת ערבית, כבקשת ישועה בלילה שנמשל לצרה.

בהלכה
פסוק כ"א נלמד להלכות מלווה ולווה ומהנאמר "לֹוֶה רָשָׁע וְלֹא יְשַׁלֵּם" לומדים חז"ל שעל הלווה יש חובה מוסרית להחזיר את חובותיו.

בתרבות
 להתענג זאנוויל ויינברגר באלבום מן השמיים.
 ותשועת צדיקים - מוטי גולמן ושרוליק מנדלסון.
 נאר מיט אמונה - יעקב יהודה דסקל באלבומו נאר מיט אמונה.

קישורים חיצוניים

 תהילים ל"ז באתר 929 - תנ"ך ביחד

הערות שוליים

לז
קטגוריה:מזמורי תהילים עם אקרוסטיכון א"ב
קטגוריה:תורת הגמול