שו"ת חתם סופר

שו"ת חתם סופר, הוא ספר שאלות ותשובות מפורסם שחובר על ידי רבי משה סופר.

הספר
רבי משה סופר לא הדפיס שום ספר בחייו, ככל הנראה מפני שסבר ש"דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכותבן", הספר נדפס לאחר מותו על ידי בניו, על ארבעת חלקי השולחן ערוך עם הקדמה בשם פתוחי חותם, הרב שמעון סופר (ערלוי) הדפיס חלק שביעי, הוצאות שונות הדפיסו חלק שמיני מלוקט מכתבי עת ומספרי שו"ת. אליעזר כץ מנה 1225 תשובות בשו"ת.

הספר נקרא כשאר ספרי רבי משה סופר בשם "חתם סופר", שהוא ראשי תיבות, חידושי תורת משה - סופר.

במקומות רבים בספר חזר בו מתשובתו הראשונה, הרב עקיבה יוסף שלזינגר כתב על תופעה זו,בית יוסף החדש ירושלים תרל"ה עמ' ק. .

השפעתו של הספר הייתה עצומה, זאת ניתן לראות מעבודתו של הרב י' גולדשטיין אשר הדפיס סדרה של שישה ספרים בשם לקוטי הערות על שו"ת חתם סופר ובו ליקט הערות והארות מארבע מאות ספרים שפורסמו במאה שנים לאחר כתיבת הספר אשר דנו בדבריו והעלו אין ספור קושיות ותירוצים על כל תג ותג מדבריו, עבודה דומה עשו במהדורת מכון המאור.

בתשובות מצוי חומר היסטורי רב על החיים החברתיים, הכלכליים, המדיניים והדתיים של יהודי הונגריה וארצות אחרות בתקופה הדינמית של המאבק על שוויון זכויות.

כמו כן הגהות לספר נדפסו מאת המהרש"ם מברז'אן, מאת הרב ירוחם פישל פרלא,, מאת הרב עקיבה יוסף שלזינגר, מאת הרב דוב בעריש וויידענפלד ומאת הרב שלמה זלמן אוירבך.

הרב בנימין פרידמן ממישקולץ חיבר בשנת תרפ"ה קיצור לספר ונדפס בברוקלין תש"ס.

בדרך כלל פסקיו הולכים אחרי הרמ"א, וכלשונו: "ודברי רמ"א אמיתיים ומשה אמת ותורתו אמת" "ומי שבא להוציא מרמ"א ומנהגיו עליו הראיה" "אני מתיירא לצאת חוץ לגדר המורא אפילו כחוט השערה... והיא תהלתי ותפארתי" אך לעיתים רחוקות חולק על דבריו.

תשובות מפורסמות
כמה מתשובותיו עוררו פולמוס. לדוגמה פסק שאסור לשנות מנוסח אשכנז לנוסח ספרד וביקר את החסידים ששינו, וכך כתב נגד ההשתתפות בהילולת רבי שמעון בר יוחאי בל"ג בעומר, ועוד.

ישנן תשובות שפורסמו מאוד דוגמת תשובתו על חשיבות הדפסת פירוש הרמב"ן לתורה ועל המנהג להדפיס ספר ללא הסכמה. על איסור הדפסת ספרים שלא לשם שמים, על מציאות הנבואה לאחר הפסקתה, שדין ספר הזוהר כשאר מדרשים , על איסור אמירת פיוט מכניסי רחמיםרבי משה סופר, שו"ת חתם סופר או"ח קסו. ועוד.

בעקבות יוזמתו של ר' צבי הירש קלישר לחידוש עבודת הקורבנות ובמיוחד קרבן פסח, הוא כותב לחותנו ר' עקיבא איגר ש"הוא (הסולטן הטורקי) קפדן גדול כי ההוא אמר לבל יקרב שם מי שאינו מאמונת ישמעאל כי שם נבנה בית עבודה שלה" ולכן לא נוכל לקיים את הקרבת קרבן הפסח בהר הבית. אולם הבעיות הטכניות כביכול כגון טומאה וחוסר בכהנים מיוחסים ובשקלי הציבור - כל אלה אינם סיבה לעיכוב.רבי משה סופר, שו"ת חתם סופר יו"ד רלו.

כמו כן כתב באריכות ובתקיפות נגד הרפורמים ובעיקר נגד אהרן חורין.

היו שדייקו מחתימות התאריך הלכות, למשל שמרבים בשמחה אפילו באדר א, ושלפני תשעה באב קוראים לחודש אב "אב" ולאחריו "מנחם אב", - לדיני גיטין.

לקריאה נוספת
 הרב דוד מצגר מבוא לשו"ת חתם סופר מהדורת מכון המאו"ר, ירושלים תשע"א.
 מעוז כהנא, יציבות ושינוי בשו"ת החת"ם סופר, עבודת מוסמך, האוניברסיטה העברית, 2004.
 הרב אברהם שישא הלוי, הערות ביבליוגרפיות לספרי חתם סופר ותשובותיו, כתב עת המעין תשכ"ט א עמ' 49, המשך שם ב עמ' 77, הערות והוספות למאמר מאת שלמה סופר שם ג 72, תיקונים למאמר שם ד 76.
משה אלכסנדר זושא קינסטליכער, אישים בתשובות חתם סופר, בני ברק תשנ"ג.

קישורים חיצוניים

 חלק א, חלק ב, חלק ג-ד, חלק ה, חלק ו באתר היברובוקס
 שו"ת חתם סופר באתר ספריא.

 לקוטי הערות על שו"ת חתם סופר חלק א, חלק ב, חלק ג. (מתוך שישה כרכים, באתר היברובוקס).


ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:ארון הספרים היהודי
קטגוריה:ספרי שאלות ותשובות: אחרונים