נחלה (תנועה)

"נחלה – תנועה להתיישבות" או תנועת נחלה היא תנועה שהוקמה בשנת תשס"ה (2005) על ידי הרב משה לוינגר ודניאלה וייס, ממנהיגי "גוש אמונים", במטרה ליישב את ארץ ישראל השלמה על ידי הסברה, הקמת מאחזים, עצרות עם ועבודה ציבורית. היא רואה את עצמה כתנועת ההמשך של גוש אמונים. פעילות התנועה מתרכזת בעיקר בשטחי יהודה, שומרון ועזה, ומעט בגליל.

יו"ר התנועה דניאלה וייס, זכתה בפרס ירושלים (2026) לחלוציות והתיישבות על ייסוד תנועת נחלה, ופעילותה בארגון ובתנועת גוש אמונים למעלה מ-50 שנה.

פעילי התנועה תוארו במספר כתבות בעיתונות כאנשי ימין קיצוני.

 רקע 
התנועה נוסדה על ידי הרב משה לוינגר ודניאלה וייס בעקבות ההחלטה על פינוי גוש קטיף. בתחילת דרכה הייתה התנועה מורכבת משני חלקים: "נאמני ארץ ישראל" וקבוצת הנוער "נוער למען ארץ ישראל", בהובלת דניאלה וייס. בין חברי קבוצת הנוער נמנו צעירים שיהיו לימים בעלי תפקיד מרכזי בתנועת "נחלה" וביניהם צבי אלימלך שרבף, לימים מנכ"ל התנועה; הרב מנשה לוינגר, חבר הנהלה וממייסדי עמותות התנועהעמותת "שאו ציונה נס דגל": בקשה לרישום עמותה מיום 27 בדצמבר 2001, מסמך 117-2018-00341563 בתיק העמותה; דוח מילולי לשנת 2023 מסמך 117-2024-01322981 בתיק העמותה ברשם העמותות.עמותת "גאולה תתנו לארץ": בקשה לרישום עמותה, מסמך 117-2018-04529469 בתיק העמותה ברשם העמותות., וחבר הכנסת לעתיד צבי סוכות. קבוצת הבוגרים מנתה ותיקים מתנועת ההתנחלות וגוש אמונים וביניהם דניאלה וייס, אליקים העצני, בני קצובר, מנחם פליקס, הרב שמעון בן ציון, נדיה מטר, יהודית קצובר, צבי קצובר ואישים נוספים.

עם הקמתה מטרתה המוצהרת של התנועה הייתה חידוש המחויבות האידאולוגית של "גוש אמונים" להתנחלות בכל שטחי "ארץ ישראל השלמה" – מהפרת ועד הנילוס, והיא התנגדה לגישה שהתמקדה בחיזוק ההתנחלויות בגבולותיהן הקיימים. חברי "נוער למען ארץ ישראל", שנקראו לעיתים "נוער הגבעות", הקימו בסך הכל מעל 50 מאחזים בלתי חוקיים ונקודות התנחלות, ביניהם: שבות עמי, עוז ציון, העיטם, רונן מערב, מעוז אסתר, יישא ברכה, מצפה יריחו מערב, מצפה אביחי, נגוהות דרום, ועוד.

בשנת 2010 שינתה התנועה את שמה ל"נחלה – תנועה להתיישבות" ובמשך כעשור התמקדה בפעילות חינוכית ופוליטית ובגאולת קרקעות. בשנת 2020 חזרה התנועה להתמקד בהקמת מאחזים, באמצעות גרעיני משפחות.

תנועת "נחלה" אינה מאוגדת כגוף משפטי ופועלת באמצעות שתי עמותות וחברה לתועלת הציבור (חל"צ). עמותת "שאו ציונה נס ודגל" הוקמה בשנת 2001 על ידי מנשה לוינגר, בצלאל סמוטריץ' ואחריםעמותת "שאו ציונה נס ודגל": בקשה לרישום עמותה מיום 27 בדצמבר 2001, מסמך 117-2018-00341563 בתיק העמותה ברשם העמותות., ובאמצעותה גייסה התנועה תרומות להקמת מאחזים; "הקופה הלאומית לבניין ארץ ישראל" הוקמה על ידי צבי אלימלך שרבף ודניאלה וייס בשנת 2017 לצורך גיוס כספים לרכישת קרקעותחל"צ "הקופה הלאומית לבנין ארץ ישראל": בקשה לרישום חברה לתועלת הציבור מיום 1 באוגוסט 2016, מסמך 117-2018-04489869 בתיק החברה; מכתב מיום 17 באוגוסט 2017, מסמך 117-2018-04489750 בתיק החברה ברשם התאגידים.; העמותה "גאולה תתנו לארץ" הוקמה בשנת 2017 על ידי דניאלה וייס, מנשה לוינגר, צבי אלימלך שרבף ואחריםבקשה לרישום עמותה מיום 14 ביולי 2017, מסמך 117-2018-04529469 בתיק העמותה ברשם העמותות., ושימשה גם היא לגיוס תרומות להקמת מאחזים, ובהם המאחז אביתר.

 המאבק בהקמת מדינה פלסטינית 
 המשא ומתן בין ממשלת ישראל לרשות הפלסטינית בחסות ממשל אובמה 
ב-21 במרץ 2013 נאם נשיא ארצות הברית דאז ברק אובמה בבנייני האומה מול אלפי סטודנטים ישראלים, ואמר בין השאר כי "לפלסטינים מגיעה מדינה משלהם", וכי הוא מחויב לרעיון שתי המדינות. מספר חודשים לאחר מכן החל להתנהל בוושינגטון משא ומתן בין ישראל לרשות הפלסטינית בחסות ממשלו של אובמה ומזכיר המדינה ג'ון קרי.

בתגובה החלה תנועת נחלה בקמפיין ציבורי תחת הכותרת "מדינה אחת לעם אחד".

ב-22 ביוני קיימה תנועת נחלה שבת במבשרת אדומים (E-1), שטח אסטרטגי בין מעלה אדומים לירושלים, בקריאה לבנות שכונה גדולה במקום. על פי הערכות רבות, בנייה יהודית במקום יכולה לעזור במניעה של הקמת מדינה פלסטינית שבירתה מזרח ירושלים. כ-1,000 איש שהו במקום במהלך השבת. במוצאי השבת הגיעו שרים, ח"כים ואנשי ציבור למקום, לעצרת תמיכה.

ב-2 באוקטובר התקיים כנס בבנייני האומה בהשתתפות כ-5,000 איש, יחד עם שרים, חברי כנסת, רבנים, ראשי רשויות ביו"ש ואנשי ציבור נוספים, בקריאה להפסיק את המשא ומתן. בכנס דיברו: הרב חיים דרוקמן, הרב דב ליאור, הרב שמואל אליהו, יריב לוין, ציפי חוטובלי, זאב אלקין, איילת שקד, יולי אדלשטיין, אורית סטרוק, גרשון מסיקה, הרב אלי בן דהן, נפתלי בנט, דוידי פרל, בני קצובר, אריה אלדד, ראשי תנועת נחלה הרב משה לוינגר ודניאלה וייס, ואישים נוספים.

ב-12 בנובמבר הורה ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו להקפיא את המכרז שפרסם משרד השיכון בראשות השר אורי אריאל לבניית שכונה חדשה במבשרת אדומים.

בתנועת נחלה החליטו שהדרך להיאבק בהקמתה של מדינה לפלסטינים ובנסיגה משטחי יהודה ושומרון היא קריאה לבנייה נרחבת בשטח, והחלו להשקיע מאמצים בקידום בנייה במבשרת אדומים, ובקריאה לחזור להקים התנחלויות חדשות ביהודה ושומרון.
ממוזער|אלפים בצעדה למבשרת אדומים
ב-13 בפברואר 2014 קיימה התנועה יחד עם עשרות ארגונים נוספים צעדת המונים ממעלה אדומים אל מבשרת אדומים, בקריאה להפסיק את המשא ומתן עם הרשות הפלסטינית, להקים שכונה במבשרת אדומים ולחזור להקים התנחלויות חדשות. כ-15,000 איש השתתפו בצעדה. בסיום הצעדה התקיימה עצרת בהשתתפות עשרות ח"כים ושרים, רבנים ואנשי ציבור מהימין, ביניהם: הרב דב ליאור, שר השיכון אורי אריאל, שר החוץ זאב אלקין, שר התחבורה ישראל כ"ץ, שר החקלאות יאיר שמיר, סגן השר הרב אלי בן דהן, סגן שר הביטחון דני דנון, סגנית שר התחבורה ציפי חוטובלי, חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, דניאלה וייס מראשי תנועת נחלה, ראש עיריית מעלה אדומים בני כשריאל, ראש מועצת שומרון גרשון מסיקה, ד"ר מיכאל בן ארי, ועוד. תנועת בני עקיבא נטלה חלק בצעדה, ובסיומה הכריז סמנכ"ל התנועה אמיר סנדלר כי "ארץ ישראל היא לא פוליטיקה, ארץ ישראל היא הלב שלנו".
 תוכנית השלום של טראמפ 
על רקע הכנתה של תוכנית שלום בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית בממשל טראמפ, הקימה תנועת נחלה, ב-20 בינואר 2019, מאהל מחאה מול בית ראש הממשלה בירושלים תחת הכותרת "משמרת לכבודה של ארץ ישראל", בקריאה להדוף כל תוכנית מדינית אמריקאית הכוללת נסיגה משטחי יו"ש, ומנגד לאמץ את תוכניתו של ראש ממשלת הליכוד לשעבר יצחק שמיר להקמת התנחלויות חדשות בשטחי יהודה ושומרון וליישב בהם כ-2 מיליון יהודים.
ב-4 בפברואר פרסמו תנועת נחלה ופעילי ה"משמרת לכבודה של ארץ ישראל" מסמך עליו חתמו עשרות שרים וחברי כנסת מהימין בו הם מתחייבים לפעול למימוש תוכנית שמיר ולביטולה של ההכרזה שתי מדינות לשני עמים, והחלפה באמירה: מדינה אחת לעם אחד. בין החותמים על המסמך: יולי אדלשטיין, יואב גלנט, צחי הנגבי, איילת שקד, יריב לוין, מירי רגב, ישראל כ"ץ, ציפי חוטובלי, בצלאל סמוטריץ', אמיר אוחנה, הרב אלי בן דהן, אופיר אקוניס, גלעד ארדן, גילה גמליאל, איתמר בן גביר, ניר ברקת, יהודה גליק, אורית סטרוק, נפתלי בנט וגדעון סער.

ב-6 במרץ התקיימה צעדת לפידים של כ-500 איש משער יפו לכיוון מאהל המחאה מול בית ראש הממשלה.

ב-2 באפריל יצאו שיירות רכבים ממספר מקומות ברחבי הארץ לעבר מאהל המחאה, שם התקיימה עצרת בהשתתפות מספר ראשי רשויות ביו"ש – ראש מועצת גוש עציון שלמה נאמן, ראש מועצת בית אל שי אלון, ראש מועצת מטה בנימין ישראל גנץ, ראש מועצת קריית ארבע אליהו ליבמן, וראש מועצת שומרון יוסי דגן.

ב-10 ביוני התקיימה הפגנה בגן העצמאות בירושלים תחת הכותרת "לא לתוכנית טראמפ!". בהפגנה דיברו אליקים העצני ובנו בועז העצני, ראשי תנועת נחלה דניאלה וייס וצבי אלימלך שרבף, ראש "ועד מתיישבי השומרון" בני קצובר, יו"ר "פורום קפה שפירא" גלי בת חורין, הרב עוזי שרבף ועוד. בהפגנה נטען כי תוכנית טראמפ היא "סוכריה שעטופה ברעל", כלומר ניסיון לפתות את מדינת ישראל ואת ההתיישבות להחיל ריבונות על 30% משטחי יהודה ושומרון בתמיכת ארצות הברית, בתמורה להקמת מדינה פלסטינית בשאר השטח.

ב-30 ביוני קיימה התנועה יחד עם "גרעין התיישבות ביהודה" וראש מועצת קריית ארבע אליהו ליבמן עצרת במעלות חלחול, היושבת על ראס אל-הווא, פסגה בגובה 1,013 מטר מעל פני הים, בסמוך לצומת חלחול מזרח שבין גוש עציון לקריית ארבע. שטח שעל פי תוכנית טראמפ יימצא בתוך גבולות המדינה הפלסטינית העתידית. ביום שלמחרת התכוון ראש הממשלה נתניהו להחיל ריבונות על חלקים מיהודה ושומרון כחלק מתוכנית טראמפ. בעצרת השתתפו קרוב ל-1,000 איש. הם קראו לא להחיל ריבונות חלקית, לדחות את התוכנית ולאשר הקמת יישוב חדש במקום.

שלושה ימים לאחר מכן, ב-3 ביולי, עלו במהלך הלילה כ-20 משפחות מגרעין יהודה ומתנועת נחלה יחד עם עשרות בני נוער והתנחלו בראש מעלות חלחול. בבוקר שלמחרת הם פונו על ידי כוחות הביטחון.

בעקבות המשבר הפוליטי בישראל נדחה שוב ושוב ביצוע התוכנית עד שלבסוף הגיעה כהונתו של טראמפ כנשיא ארצות הברית לסיומה והתוכנית נגנזה.

 עצרת הימין הגדולה בכיכר רבין 
ממוזער|ראש הממשלה בנימין נתניהו בעצרת, כשלצידו דניאלה וייס, יו"ר תנועת נחלה.
לקראת הבחירות לכנסת ה-20 ב-2015 יזמה תנועת נחלה עצרת המונים שנועדה לחזק את מצביעי הימין, תחת הכותרת "מתאחדים למען ארץ ישראל".

ברקע הבחירות, קם ארגון השמאל V15 שפעל כדי לגרום לניצחון השמאל בבחירות, והיה חשש כבד בימין כי השמאל אכן יקים את הממשלה הבאה.

יומיים לפני קיום הבחירות, ביום ראשון, 15 במרץ 2015, התכנסו בכיכר רבין בתל אביב רבבות אנשים בקריאה להצביע למפלגות הימין בבחירות הקרובות, וכן בקריאה להמשך בנייה ביהודה ושומרון - לאחר ההקפאה בתקופת ממשל אובמה. בעצרת השתתפו ראש הממשלה בנימין נתניהו, יו"ר מפלגת הבית היהודי נפתלי בנט, יו"ר מפלגת יחד אלי ישי, שר התחבורה ישראל כץ, השר לעניינים אסטרטגיים יובל שטייניץ וכן חברי הכנסת מירי רגב, זאב אלקין ובני בגין, ויו"ר תנועת נחלה דניאלה וייס.

חודשיים לאחר מכן, ב-14 במאי 2015, קמה ממשלת ישראל ה-36, ממשלת ימין בראשות בנימין נתניהו.

 הקופה הלאומית לבניין ארץ ישראל 
ממוזער|עקיבה יוסף ושמחה ישראל יודין פעילי "הקופה הלאומית" בדוכן בריקודגלים בירושלים
ב-21 בספטמבר 2015 התקיים אירוע ההשקה של "הקופה הלאומית לבניין ארץ ישראל". באירוע השתתפו שרים, חברי כנסת, ראשי רשויות ואנשי ציבור רבים מהימין, ביניהם: ישראל כ"ץ, מיקי זוהר, שרן השכל, אורי אריאל, יואב קיש, הרב אלי בן דהן, יוסי דגן, אבי רואה, מלאכי לוינגר ודניאלה וייס, לצד נציגים מתנועות הנוער בית"ר, בני עקיבא, עזרא ואריאל. את האירוע הנחה ד"ר אבשלום קור.

"הקופה הלאומית" הוקמה על ידי תנועת נחלה בהשראת הקופסה הכחולה של קק"ל, שבזכותה נרכשו קרוב למיליון דונם מאדמות ארץ ישראל לטובת הקמתה של מדינת ישראל, ועוד כ-3 מיליון דונם לאחר הקמת המדינה. מטרת הקופה הלאומית היא לאסוף כספים מציבור נרחב בארץ ישראל, ובעזרתם לרכוש קרקעות מבעליהן הפלסטינים לטובת התיישבות וחקלאות יהודית ביהודה, בשומרון ובבקעת הירדן, ובכך לחזק את האחיזה היהודית באזורים אלו. תנועות נוספות כמו רגבים, קוממיות ומטות ערים הצטרפו לתנועת נחלה בקריאה להקמת הקופה הלאומית. כדי ליצור הקשר לקופסה הכחולה של קק"ל, נבחר עבור קופות אלו הצבע כחול.

מאז השקת הקופה הלאומית חולקו יותר מ-15,000 קופות בבתי אב שונים ברחבי הארץ. אחת לכמה חודשים נאספים הכספים שהצטברו ובעזרתם נרכשות קרקעות.

"הקופה הלאומית" פועלת גם בחו"ל ואוספת כספים לגאולת קרקעות ביהודה ושומרון. חלק מהקהילות מקיימות מפגני תמיכה בהתיישבות ביהודה ושומרון.

 היציאה למרחבים וגרעיני ההתיישבות 
ממוזער|מעלות חלחול
לאחר שנגנזה תוכנית טראמפ עקב מערכות בחירות חוזרות ונשנות בישראל ותום כהונת טראמפ בארצות הברית ב-2021, החליטו בתנועת נחלה לעסוק ביתר שאת בחיבור תושבי יהודה ושומרון לשטחים שמחוץ ליישובים הקיימים, כדי למנוע הצעה של תוכניות חלוקה נוספות, על פיהן ימסרו המרחבים הפתוחים לטובת הקמת מדינה פלסטינית.

בתנועה החלו בגיבוש גרעיני משפחות להתיישבות המיועדים לעלייה לקרקע והקמת יישובים חדשים. הגרעינים פועלים, בין היתר, לחבר את תושבי היישובים הסמוכים לשטח המיועד לאכלוס, כדי להעלות כמה שיותר משפחות ולדרוש מהממשלה לאשר את הקמת היישוב.

עד כה הוקמו 22 גרעיני משפחות, בהם: מעלות חלחול שבין קריית ארבע לגוש עציון, אורי עד שעל יד קדומים, גופנה שעל יד נחליאל, מעלה יהונתן שעל יד רבבה, נווה בניה שעל יד כוכב יעקב, שיר ציון שעל יד מצפה יריחו, מעלות אליהו שעל יד הבסיס הצבאי הנטוש חמאם אל-מליח בבקעת הירדן ואביתר, שבין צומת תפוח למגדלים.
ממוזער|היישוב אביתר
למעט בעלייה האחרונה של גרעין אביתר לאחר הפיגוע בצומת תפוח ב-2 במאי 2021 בו נרצח תלמיד ישיבת איתמר, יהודה גואטה, פונו הגרעינים מהמקום בימים הראשונים שלאחר העלייה לקרקע.

במקביל להקמת הגרעינים החלו חברי התנועה להעביר שיחות, הרצאות וחוגי בית ביישובי יהודה ושומרון, ולהקים מטות הסברה.

בנובמבר 2020 יצא לאור עלון בשם "טובה הארץ – עלון לנוער ארצישראלי", המחולק ביישובי יהודה ושומרון, ובישיבות, אולפנות, תיכונים, סניפי תנועות נוער ובתי כנסת ברחבי הארץ. העלון עוסק בסוגיות אקטואליות ועיוניות בציונות, ארץ ישראל, הקמת יישובים, גאולת קרקעות, חקלאות, וסוגיות נוספות.

 מבצע "מקימים יישובים חדשים"
בתמוז תשפ"ב, יולי 2022, יזמה תנועת "נחלה" בשיתוף ארגוני ימין נוספים מבצע בשם "מקימים יישובים חדשים", להקמת יישובים חדשים ביהודה ושומרון, ולשינוי מדיניותה של ממשלת ישראל שנמנעת ממתן אישורים להקמת יישובים מאז הסכמי אוסלו. טרם העלייה לקרקע, גויסו למעלה מ-5,000,000 ש"ח במימון המונים ייעודי שקיימה התנועה לצורך המבצע. היישובים שקמו נחשבים מאחזים בלתי חוקיים.
ממוזער|מעלה יהונתן
העלייה לשטח נערכה בכ"ב בתמוז תשפ"ב לשש נקודות בו זמנית, הנמצאות כולן על "אדמות מדינה": יחי"ש ציון ליד פסגות, גופנה ליד נחליאל (אין לבלבל עם העיר היהודית העתיקה בשם זה, שעל חורבותיה שוכן כיום הכפר ג'יפנה), מעלה יהונתן ליד רבבה (על שם יוני נתניהו), נקודה נוספת ליד ברוכין, גבעה 26 ליד קריית ארבע (על גבעה זו שכן מאחז שהקים נתנאל ('נתי') עוזרי, ונהרס על ידי צה"ל בשנת 2003), ונקודה נוספת ליד קריית ארבע. סך המשתתפים בעליות אלו הוערך ב-10,000 איש. נקודות נוספות יועדו לעלייה לשטח בשלבים הבאים של המבצע.

לרגל המבצע, נכתב והושק השיר "קומי נקודה טובה", שאת מילותיו כתב צור ארליך, וביצעו אותו אהרן רזאל והראל טל.

המבצע זכה לברכתו של איחוד רבני תורת הארץ הטובה ולברכתם של עשרות רבנים נוספים, וכן לתמיכתם של חברי הכנסת בצלאל סמוטריץ', איתמר בן גביר ושמחה רוטמן, עדי מינץ ואישי ציבור נוספים, ומאידך גונה על ידי ארגון שלום עכשיו, שראה בו "פשע מטורף" ו"מבצע מטורלל" וקרא לפעיליו להגיע לשטח למנוע את ההתיישבות. למרות הקריאה, לא הגיעו פעילי שלום עכשיו לנקודות עצמן, והסתפקו בהפגנות סמליות של עשרות משתתפים, במעבר חשמונאים (בסמוך למודיעין עילית) ובנקודות נוספות.

הנקודות פונו ביום המחרת, אך במשך זמן-מה התקיימה בהן פעילות הכוללת הפנינג לנוער וילדים, התוועדויות, תפילות ושיעורי תורה, בהשתתפות מאות אנשים.

את המאחז יחי"ש ציון שליד פסגות אייש מאז המבצע גרעין בני נוער. במקום הוקמו כמה מבנים שפונו ונבנו מחדש מספר פעמים. בהמשך עלתה משפחה לגור במקום.

 אביתר 
אביתר הוא יישוב שהוקם על ידי תנועת נחלה ליד כפר תפוח במאי 2021 לאחר פיגוע ירי בצומת תפוח בו נהרג יהודה גואטה ונפצעו שניים נוספים. היישוב נקרא על שם אביתר בורובסקי שנרצח בפיגוע אחר בצומת תפוח באפריל 2013, מאז נעשו מספר ניסיונות להקים את היישוב. ביישוב נבנו עשרות מבנים, בהם בית מדרש וגן ילדים, ונסלל אליו כביש אספלט. חברי כנסת רבים ביקרו ביישוב, ראש המועצה האזורית שומרון יוסי דגן העביר אליו את לשכתו והתקיימו בו מספר אירועים גדולים בקריאה להסדיר את הקמת היישוב.

ביוני 2021 נחתם הסכם בין שר הביטחון בני גנץ למתיישבים לפיו יתפנו התושבים מבתיהם, תוך הבטחה כי צה"ל יישאר לשמור על המקום. כן הובטח כי יתבצע סקר קרקע על ידי המנהל האזרחי, ואם יתברר שמדובר באדמות מדינה יוסדר היישוב. באוקטובר 2021 הסתיים סקר הקרקעות ונמצא כי אכן מדובר באדמות מדינה, אך הסדרת היישוב שהובטחה לתושבים עוד לא התקיימה.

במרץ 2023, בפגישה עם גורמי ביטחון, החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו לדחות את הסדרת היישוב לאחרי תקופת חג הרמדאן המוסלמי מחשש להסלמה ביטחונית, חרף ביקורת התושבים ותנועת נחלה.

בעקבות מלחמת חרבות ברזל ובמהלכה חזרו התושבים ליישוב והישיבה הוקמה מחדש. בב' באדר א' תשפ"ד, 11 בפברואר 2024, התקיימה הכנסת ספר תורה לישיבה.

ביוני 2024 אושרה בקבינט המדיני-ביטחוני הסדרת היישוב אביתר, יחד עם 4 יישובים נוספים.

 רמת ארבל 
ממוזער|150x150 פיקסלים|סמליל היישוב רמת ארבל

בנוסף לעבודה ביהודה ושומרון, דוחפת תנועת נחלה את קידום ההתיישבות היהודית בגליל, כשלב ראשון על ידי הקמת היישוב רמת ארבל, יחד עם גרעין משפחות מהגליל. חשיבות חיזוק האחיזה היהודית בגליל עולה בעקבות המצב בגליל בו רוב תושבי הגליל כיום אינם יהודים.

הקמת היישוב אושרה בהחלטת ממשלה ביולי 2002 ובעידוד המועצה המקומית, אך מאז לא התקדמה במשך 21 שנה.

ביולי 2022, במקביל למבצע "מקימים יישובים חדשים" של תנועת נחלה ביהודה ושמרון, עלו לשטח היישוב שתי המשפחות הראשונות מהגרעין על מנת לקדם את הקמת היישוב, ולשמור על השטח מפני השתלטות של בדואים.

הגרעין מקיים אירועים וסיורים על מנת לחבר את הציבור, ולהחזיר את המשימה לייהוד הגליל לתודעה הציבורית, אליהם הגיעו תושבי יישובי האזור, תיכונים, ישיבות, אולפנות ומכינות מכל רחבי הארץ, תנועות נוער, ואישי ציבור רבים - בהם השרים יצחק גולדקנופף, עמיחי שיקלי, איתמר בן גביר, יצחק וסרלאוף, אורית סטרוק, עמיחי אליהו ואופיר סופר, חברי הכנסת שרון רופא, שמחה רוטמן, אלעזר שטרן, אלמוג כהן, עמית הלוי, אריאל קלנר, צבי סוכות, לימור סון הר-מלך ואוהד טל, הרב שמואל אליהו, ראש מועצת הגליל התחתון ניצן פלג, וראש תנועת נחלה דניאלה וייס.

כיום, למרות מספר פינויים על ידי רשות מקרקעי ישראל כיוון שהבניה בו עדיין אינה מוסדרת, גרות במקום 9 משפחות, ופועלת בו ישיבת הסדר-גבוהה בה כ-15 בחורים. בנוסף מתקיים במקום "תלמוד תורה אחר הצהריים" לילדי המקום.

בעקבות פעילות הגרעין יחד עם תנועת נחלה, היישוב אושר מחדש ביולי 2023, בישיבת ממשלה בה אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו כי מדובר ב-"יום חג למדינת ישראל ולמשפחות החלוציות שנאחזות במקום".

 הקריאה לחידוש ההתיישבות ברצועת עזה 
ממוזער|כנס "חוזרים לחבל עזה" בבנייני האומה בירושלים
ממוזער|מכתב לממשלת ישראל עליו חתומות 1,000 משפחות גרעיני ההתיישבות בבקשה לאפשר להן להתיישב ב-"תוחמת הצפונית" של רצועת עזה.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר, התחדשה הקריאה הציבורית להקים התיישבות יהודית ברצועת עזה - אותה מובילה תנועת נחלה.

התנועה הקימה מספר גרעיני התיישבות, המונים ביחד למעלה מ-1,000 משפחות, שמיועדים להתיישב ברצועת עזה.

ב-11 בדצמבר 2023, נר חמישי של חנוכה, קיימה התנועה שייט והדלקת נרות חנוכה במקום הצופה מלב הים אל חבל עזה. בשייט השתתפו מאות אנשים בהם חברת הכנסת לימור סון הר-מלך, בקריאה לחידוש ההתיישבות בעזה.

ב-28 בינואר 2024 קיימה התנועה בשיתוף מועצה אזורית שומרון כנס בבנייני האומה בירושלים תחת הכותרת: "חוזרים לעזה – רק התיישבות תביא ביטחון", בו השתתפו למעלה מ-5,000 אנשים, בהם 12 שרים ו-15 חברי כנסת - כמעט מחצית מהקואליציה. במהלך הכנס קראו הנואמים לראש הממשלה לשוב וליישב את חבל עזה. לדבריהם, התיישבות יהודית בעזה היא צורך ביטחוני שיבטיח שטבח שמיני עצרת לא יקרה שנית. הכנס זכה לתהודה רבה והתגובות לו היו מעורבות.

ביום העצמאות תשפ"ד קיימה התנועה את 'צעדת עזה' בקריאה לשוב וליישב את רצועת עזה. עשרות אלפי אנשים השתתפו בצעדה שהתקיימה בעיר שדרות.

ב-23 ביוני 2024 אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו בראיון לתוכנית הפטריוטים ב-ערוץ 14 כי התיישבות בעזה היא לא יעד ריאלי. בתגובה אמרה ראש תנועת נחלה דניאלה וייס כי נתניהו לא הביע התנגדות עקרונית לרעיון, והיא רואה באמירה הזאת דווקא הזמנה להמשך הדחיפה הציבורית על מנת להפוך את היעד הזה לריאלי, ובמיוחד כהמשך לדברי נתניהו בספרו ביבי: סיפור חיי כי הוא נזקק לדחיפה מבפנים על מנת להתמודד עם לחצים מבחוץ - דברים שהיא רואה כהזמנה אישית.

ב-1 בספטמבר 2025, יום פתיחת שנת הלימודים, עברו כ-10 משפחות מגרעין "חלוצי עזה" של תנועת נחלה לגור בקרוואנים באתר זמני ביישוב שבי דרום, מספר קילומטרים מרצועת עזה, כדי להיות מוכנים להתיישבות בתוחמת הצפונית של רצועת עזה כשלב ראשון. ילדי המשפחות פתחו את שנת הלימודים במוסדות החינוך האזוריים.

ב-18 בדצמבר 2025, נר חמישי של חנוכה, הונפו על ידי התנועה שני דגלי ישראל ברצועת עזה - האחד בסמוך לחורבות היישוב כפר דרום, והשני בסמוך לחורבות היישוב מורג. בנוסף, מאות אנשים הגיעו עם דגלי ישראל וחנוכיות במספר קבוצות לאורך גדר הגבול של רצועת עזה, במקביל לאירוע מרכזי שהתקיים ליד העיר שדרות. למעלה מ-30 שרים וח"כים חתמו לקראת האירוע על מכתב הקורא לראש הממשלה ושר הביטחון לאשר את אירוע הנפת הדגל. מספר ימים לאחר מכן הודיע שר הביטחון ישראל כץ בטקס ביישוב בית אל כי בכוונתו להקים גרעיני נח"ל בצפון רצועת עזה, וכי "יש לעשות את זה בדרך הנכונה, יש כאלו שמפגינים, וזה בסדר, אבל אנחנו שרים, ואנחנו צריכים באופן מעשי".

ב-28 בדצמבר 2025 התקיים בכנסת "כנס השקת גרעיני הנח"ל לחבל עזה", על ידי השדולה לחידוש ההתיישבות היהודית בחבל עזה. בכנס השתתפו הח"כים לימור סון הר מלך, צבי סוכות, אושר שקלים, יצחק קרויזר ועמית הלוי, מפקדים ולוחמי מילואים המוכנים להתגייס להקמת היאחזויות נח"ל בצפון רצועת עזה, פצועי מלחמת חרבות ברזל, משפחות שכולות, רבנים בהם הרב דוד פנדל ראש ישיבת ההסדר בשדרות, יונתן פולארד, דניאלה וייס ונציגי תנועת נחלה.

בנוסף לחידוש ההתיישבות קראה תנועת נחלה לטרנספר של ערביי עזה.

 ראו גם 
 גוש אמונים
 הרב משה לוינגר
 דניאלה וייס
אביתר (יישוב)

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ארגוני ימין בישראל
קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:תנועות מיישבות
קטגוריה:מפעל ההתנחלות