אליהו צבי סולובייצ'יק

הרב אליהו צבי סולובייצ'יק (קובנה ה'תקס"ב בערך – פפד"מ ה'תרמ"א) היה רב ומחבר ספרים, אשר טען שהברית החדשה הוא ספר יהודי ואינו קשור לנצרות.

ביוגרפיה
אליהו צבי סולובייצ'יק נולד ככל הנראה בתקס"ב, בעיר קובנה שבליטא, לרבי יוסף ורלקה סולובייצ'יק. אביו, רבי יוסף סולובייצ'יק היה בנו של אבי משפחת סולובייצ'יק – רבי יצחק בן רבי יוסף סג"ל סולובייצ'יק, אשר היגר מבריסק לאחד מפרברי קובנה, ואמו רלקה הייתה בתו של רבי חיים מוולוז'ין. אחיו הבכור היה יצחק זאב – אביו של רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (בית הלוי) וסביו של רבי חיים הלוי סולובייצ'יק, מייסד שיטת בריסק.

על שנות חייו הראשונות של ר' אליהו צבי אין כמעט מידע. בשנת תר"ד או תר"ה הוכרח לעזוב את קובנה מטעמים בריאותיים ואחרים, ורוב שארית חייו עברו עליו בנדודים. תחנתו הראשונה הייתה בעיר גדנסק, שהגיע אליה בחוסר כל; שם הדפיס, ככל הנראה לצורך מחייתו, את הספר "תולדות אדם", העוסק בתולדות דודו, רבי זלמן מוולוז'ין (אחיו של ר' חיים מוולוז'ין). במהדורתו השמיט את הערותיו ודרשותיו של רבי יחזקאל פייבל שנספחו לספר במהדורות קודמות, והשאיר רק את התולדות. באותה שנה הדפיס גם את ספר המדע לרמב"ם, ובנפרד - את הלכות עכו"ם לרמב"ם עם באור קצר משלו, הספרים נדפסו בהסכמת הרב ישראל ליפשיץ בעל התפארת ישראל ועוד. הספר נדפס גם בקניגסברג בגרמנית, אך לא ידוע אם ר' אליהו צבי סולובייצ'יק היה המתרגם או העורך. מאוחר יותר תורגם על ידי כמה מלומדים לאנגלית ונדפס באנגליה ה'תרכ"ג בהסכמת הרב נתן מרקוס אדלר, הרש"ר הירש ועוד. לאחר השואה נדפס שוב הספר בעברית במינכן על ידי הרב יצחק מאיר זעמבא (אחיינו של רבי מנחם זעמבא).

על אף ריחוקו הגאוגרפי והרעיוני מישיבת וולוז'ין, בספרייה הלאומית קיים מכתב פרי עטו אשר מעודד אספת כספים למען הישיבה.

קול קורא
ממוזער|הלוגו של ספר קול קורא בו נראים התנ"ך התלמוד והברית החדשה תחת הקריאה לאחדם.
ממוזער|שער הספר בעברית
בין 1863–1868 כתב ר' אליהו צבי סולובייצ'יק ספר בשם קול קורא אשר מיועד לאחד את התנ"ך התלמוד והברית החדשה, המהדורה הראשונה המצויה היא תרגום לאנגלית משנת 1868, הספר תורגם על ידי כמרים נוצרים, בתחילת הספר מבאר את י"ג עיקרי אמונה בהטיה מסוימת כלפי האמונה הנוצרית, ולאחר מכן מבאר את מתי על פי היהדות.

ב-1870 – ה'תר"ל היגר לצרפת והדפיס שם את הספר בתרגום לצרפתית (על ידי רבין וואג) וב-1875 הדפיס את באורו למרקוס, ב-1877 הדפיס בלייפציג את קול קורא על מתי בגרמנית שתורגם על ידי פרופסור מוריץ גרינוואלד, ב-1879 הספר על מתי תורגם בהדרכת קורצג בארניצקי לפולנית ונדפס בפריז, רק אחרי כל אלו נדפס הספר בעברית ב-1880 בפריז, היו שכתבו שעל ספר זה נמצאו הסכמות מאת הרב הרפורמי נחמיה בריל ועמו הרש"ר הירש אך לא סביר ששניהם יחתמו יחד ולא סביר שרש"ר יתן הסכמה לספר זה, ועל כן יש שפקפקו על עדות זו.

סולובייצ'יק השתמש בתרגומו של פרנץ דליטש ועל כן דבריו לוקים מדי פעם בטעויות.

פירושו לברית החדשה מתאפיין בניסיון להתאים את דברי הספר ליהדות. המחבר מתפאר בכך שהוא היחיד אשר הבין את הספר לאמיתו. הוא הסתמך על רבי יעקב עמדין אשר גם כתב דברים מעין אלו.

בהקדמה למהדורה העברית כתב:

המוציאים לאור של ספר זה היו מסיונרים וכן עמותות נוצרית שונות, הספר נדפס בירושלים על ידי יהודי שהתנצר בשם יוסף עצמון, וכן ב-1985 על ידי ג. אקרוט.

משפחתו
בנו, שמחה, היגר מסלוצק ללונדון ומשם לישראל. בנו של שמחה, זלמן יוסף הלוי סולובייצ'יק, היה רוקח ואיש ציבור; בתו חיה שרה נישאה לרב מרדכי יהושע קרויזר, מאבות משפחת קרויזר.

בנו של זלמן היה יצחק ליב, ובנו של יצחק ליב הוא פרופסור רונלד סאלווי. בנו הוא פטר סאלווי  נשיא אוניברסיטת ייל, שהוציא לאור את כתבי זקנו אליהו צבי סולובייצ'יק בתרגום לאנגלית.

כתביו
 ספר תולדות אדם תולדות רבי זלמן מוולוז'ין עם הערות רבות ודרשות מאת רבי יחזקאל פייבל, במהדורה זה השמיט את כל הדרשות והשאיר רק את התולדות, דנציג ה'תר"ה.
 באור קצר על ספר המדע והלכות עכו"ם לרמב"ם, דנציג ה'תר"ה ונדפס שוב במינכן ה'תש"ז. הספר תורגם לגרמנית ויצא בקניגסברג. ולאנגלית, באנגליה ה'תרכ"ג.
 קול קורא באור לברית החדשה – מתי על פי היהדות, באנגלית – אנגליה 1868, בצרפתית – צרפת 1870 דפוס שני 1874, בגרמנית – לייפציג 1877, בפולנית – צרפת 1879, בלשון הקודש – פריז, 1880, הבאור למרקוס נדפס פעם אחת בצרפתית ב-1875.
ביאוריו לברית החדשה נדפסו מחדש על ידי פרופסור שאול מגיד בתרגומו של ג'ורדן גייל לוי, עם הקדמה מאת צאצאו פטר סאלווי תחת השם: The Bible, the Talmud, and the New Testament: Elijah Zvi Soloveitchik's Commentary to the Gospels הוצאת אוניברסיטת פנסילבניה 2019. 

לקריאה נוספת
 דב הימן, מסה על אליהו צבי סולובייצ'יק האיש וכתביו, ירושלים ה'תשנ"ה, (להורדה)
 חיים קרלינסקי, הראשון לשושלת בריסק ירושלים, ה'תשמ"ד עמוד 42 הערה 74.
 ישראל יעקב דינסטאג, "חכמי ליטא" בתוך: חסד לאברהם ספר היובל לאברהם גולומב, לוס אנג'לס ה'תש"ל ע' 481.




קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:משפחת סולובייצ'יק
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:ליטאים שנולדו במאה ה-19
קטגוריה:ליטאים שנפטרו ב-1881