זירת ים סוף

זירת ים סוף (זי"ס) הייתה מסגרת של חיל הים הישראלי שפעלה מיוני 1967 עד אפריל 1982. בעת מלחמת ההתשה ומלחמת יום הכיפורים השתתפו יחידות הזירה בפעולות לחימה ימיות, חלקן בשיתוף פעולה עם כוחות יבשה וחיל האוויר, והיא הייתה האחראית על גבולותיה הימיים של ישראל בים סוף, על חופי סיני ועל אבטחת חופש השיט במפרץ סואץ ובמפרץ אילת.

הבסיס העיקרי של מפקדת הזירה היה בשארם א-שייח'. מ-1980, בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים, הצטמצמו גבולות הזירה והועברה מפקדת הזירה לבסיס אילת, שם היא מתמקדת כיום בשמירת האינטרסים הימיים של ישראל במפרץ אילת ובים סוף עד מוצאו לאוקיינוס ההודי בקרן אפריקה. כיום בחיל הים משמש הביטוי "זירת ים-סוף" - או בקיצור זי"ס - ככינוי חלופי לבסיס אילת.

משימות הזירה 
זירת ים סוף פעלה בים ומהים על מנת לשמור על הביטחון ולהגן על הגבולות הימיים של מדינת ישראל, על חופיה, חופש השיט, והנכסים האסטרטגיים של מדינת ישראל בזירה. לפקד ולשלוט בכוחות ימיים ולפעול בשילוב כוחות קרקעיים, אוויריים וגורמי מודיעין בתחומי הזירה. לבנות את התמונה הימית בגבולות השליטה של הזירה. לשמש בסיס פריסה קדמי לכוחות חיל הים. לבנות את תמונת המודיעין הימי ולהשתלב במערך האיסוף וההתראה של צה"ל וכוחות הביטחון.

משימותיה העיקריות של הזירה הן להוות בסיס יציאה לכוחות הימיים למשימות בזירה הדרומית ולסכל פעילות עוינת בתווך הימי. הזירה אחראית על הביטחון השוטף בגזרה הדרומית של חוף ישראל בים סוף גזרת הפעילות העיקרית הייתה במבואות מצרי טירן ובמפרץ סואץ.

הזירה הפעילה תחנות מערך הגילוי החופי בגזרתה. בבסיסים פעלו יחידות ימיות ויבשתיות אשר תפקידן להגן על הגבולות הימיים בשגרה, בחירום ובלחימה.

נכסים אסטרטגיים בתחום הזירה
במרחב הזירה או בקרבתו נמצאו מתקנים אסטרטגיים שיש צורך להגן עליהם מפעילות עוינת בים ומהים.
 ישובים: בעיר אילת נמצא ריכוז אוכלוסין בצפיפות רבה. לאורך חופי סיני נמצאו יישובים ומתקני קיט.
 נמל אילת: הנמל המשמש פתח כניסה ויציאה חשוב ביותר לכל האספקה והיצוא של מדינת ישראל. את הנמל פוקדות אוניות משיט בינלאומי.
 מסופי דלק: הטרמינל של חברת קו צינור אילת אשקלון משמש להעברת דלקים.
 קידוחים ימיים ויבשתיים ומתקני הולכת נפט – במפרץ סואץ.

מבנה הזירה

פלגות מטה הזירה 
ממוזער|250px|המחנה הצבאי בשארם א-שייח' וזוג האנטנות לקשר טרופוספירי אשר שימשו לקשר בין המפקדות.

במטה הזירה פעלו פלגת אג"ם, פלגת מפקדה בה נכללו מחלקת שלישות ומחלקת אפסנאות, ופלגה טכנית. הפלגה הטכנית כללה את מחלקות מכונה, שהייתה אחראית למערכות ההינע ולגוף כלי השיט, מחלקת מערכות הספק ובקרה שהייתה אחראית על כשירות מערכות חשמל בכלי השיט,, מחלקת אלקטרוניקה שהייתה אחראית על כשירות מערכות מכ"ם, מערכות נשק מיוצבות ומערכות קשר, ומחלקת חימוש ייעודי שהייתה אחראית על כשירות מוצבי הנשק בכלי השיט ובעיקר התותח המיוצב.

הפלגה הטכנית נעזרה במספנה שפעלה בנמל הצבאי באילת והפעילה מבדוק ונתנה שירותים לכלי השיט של זירת ים סוף. מספנת אילת הייתה כפופה למספנת חיל הים.

יחידות בזירה
בזירה הופעלו אוניות תובלה, 11 נחתות, כ-10 ספינות ביטחון שוטף. שש ספינות סער שהגיעו לאחר מלחמת יום הכיפורים אורגנו בפלגה 45.

אוניות תובלה
בעקבות ריחוק הזירה הפעילה הזירה את אוניית הנוסעים "הי דרומה", האניה המגויסת א/מ דולפין שהכנה לפריצת מצרי טיראן במלחמת ששת הימים. נרכשו האונייות אח"י בת גלים (ת-81), אח"י בת ים (ת-83) ואח"י בת גלים 2.

האניה "הי דרומה" הועסקה על פי חוזה עם משרד הביטחון והפליגה בין אילת ושארם א־שייח' עם נוסעים וחיילים. כמו כן הובילה אספקה ו־480 טון מים עבור הבסיס הצבאי בשארם א־שייח'. בנובמבר 1969, בעת עגינה ליד הרציף באילת, חובלה על ידי צוללנים מצריים. האונייה ניזוקה, אך נגררה למים רדודים וניצלה. לאחר תיקונים חזרה לשירות. ב־3 בספטמבר 1970 עלתה על שרטון החוף צפונית מערבית למצר טיראן. מאמצי הורדה לא הצליחו והאונייה הוכרזה כאבדן כללי.

אח"י בת גלים (ת-81) הוטבעה בתקיפה חבלנים שנייה בנמל אילת. אח"י בת ים (ת-83) ואח"י בת גלים 2 נשאו בעיקר עבודת התובלה בזירה.

הנחתות

לאחר מלחמת ששת הימים הועברו שלוש נחתות באורך 36 מטר, תוצרת מספנות ישראל, בדרך היבשה לאילת. הנחתות נחתכו במספנות ישראל לשני חלקים באורך 15 מטר כל אחד והועברו ברכבת לאשדוד ובמשאיות לאילת. בנמל אילת חוברו מחדש והפליגו לשארם א-שייח'.

במלחמת ההתשה הנחיתו שלוש נחתות 36 המטרים כוח משוריין בצד המצרי של מפרץ סואץ במבצע רביב, שבמהלכו הושמדו כוחות מצריים רבים.

בהמשך, נרכשה ספינת מעבורת באורך מאה מטרים, ששימשה קודם לכן להעברת מכוניות ונהייתה אח"י בת שבע. ושלוש נחתות טנקים אמריקאיות ששירתו במלחמת העולם השנייה נקראו אח"י אופיר, אח"י שבא ואח"י תרשיש.

ב-24 בינואר 1970, אירע אסון משאית התחמושת: בעת שאח"י בת שבע הנחיתה משאית ציוד שלל ממבצע רודוס בנמל אילת הופעל מוקש שהיה חמוש ונגרמה התפוצצות כל מטען התחמושת במשאית. התוצאה 24 הרוגים ופצועים רבים.

לפני מלחמת יום הכיפורים נערכה זירת ים סוף למשימה עיקרית של הנחתת כוח חטיבתי במפרץ סואץ. מגמת המבצע הייתה להגיע לעורפם של המערכים העיקריים המצרים ובכך להוציאם מאיזון. שם הקוד היה "מבצע אור ירוק" של אוגדה משימתית 440 בפיקודו של אלוף מנחם מרון. ההכנות למבצע הגיעו לשיאן בחודש אוגוסט 1973, בו התקיים תרגיל רחב היקף בחוף ראס א-טנטור במפרץ אילת. במהלך המלחמה הוחלט שאין בכך צורך וההנחתה בוטלה.

בסוף שנת 1974 הועברו, בהפלגת ציפור עדן, שלוש נחתות 60 מטר תוצרת מספנות ישראל - אח"י אשדוד, אח"י אכזיב ואח"י אשקלון - סביב אפריקה לאילת. הנחתות מדגם שקמה הפעלו כאוניות אם לספינות הבט"ש.

על אח"י אשדוד (פ-61) הורכב מנוף חזק כדי לאפשר פריקה של נגמ"שים אמפיביים שלל מדגם BTR. לצורך הסתרת היכולת ההתקפית נמסר שמשימת המנוף היא הרמת סירות ברטרם אל הסיפון.

גלריה

פלגת הבט"ש

פלגה 915 הוקמה בספטמבר 1970 עם הגעת שלושת הדבורים הראשונים כסיירת בפיקודו של הרצל שחף. הסיירת תוגברה בדבור רביעי וחמישי ונעשתה פלגה שפעלה מבסיס מפרץ שלמה ובצעה בשנה שלפני המלחמה סיורי מונטנה, עגינה על מצופי העגינה בראס סודר, והתקשרות מעת לעת במזחים של א-טור והרציף באבו זניימה. ספינות הפלגה היו מחולקות בין סיירות שנקראו על שמות המעגנים בהן התמקמו. כל סיירת בפיקוד קצין ים בדרגת סגן מפקד כלי שיט מוסמך.
בנוסף לפעילות מצד גורמים עוינים עמדו בפני מפקדי כלי השיט של הפלגה אתגרים קבועים בעיקר במפרץ סואץ:
 מצב הים שהקשה על פעילות הצוותים בכלי השיט הקטנים.
 הצורך בניווט מדויק כדי להימנע משרטונות האלמוגים בקרבת החופים.

ב-1973 הוחלפו הצרעות בראס סודר בסיירת דבורים בפיקוד דוד בכר, שהעביר את הפיקוד לצבי שחק. לאחר תקרית מפגש הדבורים בפיקודו של צביקה שחק כמפקד הסיירת עם הדה קסטרו במאי 1973, הונחתה בראס סודר הנחתת תרשיש שהפכה למזח הדבורים.

במהלך מלחמת יום הכיפורים הורדו דבורים נוספים לזירה חלקם חדשים מהסדרה של דגם 2 אמריקאי בתום המלחמה כללה פלגה 915 כ-10 דבורים. במחצית שנות ה-70 התארגנו הדבורים על בסיס קבוע: סיירת ראס סודר - 3 דבורים, סיירת א-טור - 3 דבורים, סיירת בסיס מפרץ שלמה - 3–4 דבורים וסיירת בבסיס אילת שכללה דבור אחד ו-4 יתושים.

בתחילת 1977 בוצעה, למשך 3 חודשים, בדיקת היתכנות, בפיקוד כוכבי אזרן, להפעלת יתושים במעבר מילאן כשבסיס ההפעלה היה הנחתת אח"י אופיר שנחתה בראס כניסה. בהמשך שנת 1977 הוקמה סיירת דבורים נוספת של 3 דבורים בראס כניסה - בסיס אופיר, בפיקודו של יהודה יפה.

ב-15 בנובמבר 1975, לאור הסכם הביניים, פונו הדבורים, בפיקודו של מייק אלדר, מראס סודר. כשלושה חודשים טרם הפינוי ולקראתו, שימשה אח"י בת ים (ת-83) בפיקודו של דוד בן בעשט כאוניית אם לדבורים עד למועד הפינוי. סיירת ראס סודר יחד עם אח"י בת ים ירדה לבסיס מפרץ שלמה לאחר שהייה של שלושה שבועות באבו זניימה. סיירת א-טור הפכה לסיירת הצפונית. אח"י תרשיש הוצפה בראס סודר על ידי יחידת הנצלה ימית בפקודו של יצחק ברוקמן והונחתה מחדש במעגן א-טור לשמש כמזח לדבורים.

במרץ 1977 התקבלו 6 כלים חדשים לסיירת אילת: 5 נצים רגילים ואחד דגם ללא גשר פתוח, עם צריח נפתח, כלי שטבע במצרי טיראן במהלך תרגיל ימי קרב בנובמבר 1979. קליטת הנצים והפעלתם הייתה משימה מורכבת ותובענית. כלים אלו הגיעו הגיעו כספטים לשייטת 13, נמצאו לא מתאימים, הועברו לפלגה 914 ככלי שיט להגנת מבואות, גם שם נמצאו לא מתאימים והוחלט לבדוק את התאמתם באילת נוכח הים השקט יחסית ברוב ימי השנה. הנצים הופעלו עד לפרסום דו"ח ועדת החקירה של אל"ם שמואל פרס שהמליץ להפסיק הפעלתם, והפעלתם הופסק במחצית שנת 1980.

סיירת א-טור פונתה בספטמבר 1979 ועברה כסיירת "נחשול" לאילת. בסיס אופיר וסיירת ראס כניסה נסגרו גם הם באפריל 1979. פלגה 915 סיירת בסיס מפרץ שלמה וסיירת ראס כניסה, בהרכב של 8 דבורים, פונו משארם א-שייח' באפריל 1982.

ספינות סער

ב-1 באפריל שנת 1974 הגיעו זוג ספינות סער 4: אח"י רשף ואח"י קשת, בפיקודו של סא"ל גדעון רז.

ב-16 באוקטובר 1974 הצטרף זוג נוסף של ספינות סער 4: אח"י רומח (סער 4) ואח"י כידון (סער 4), בפיקוד סא"ל אברהם אשור. הספינות שיצאו מחיפה ב-16 בספטמבר 1974 הפליגו סביב יבשת אפריקה הגיעו לבסיס מפרץ שלמה בשארם א-שייח'.

בחודש מרץ 1975 הגיעו זוג ספינות סער 2: אח"י חיפה (סער 2) ואח"י עכו, בפיקוד סא"ל אברהם בן שושן.

שש ספינות הסער אורגנו בפלגה 45 אך המשיכו להיחשב גם כחלק משייטת ספינות הטילים.

מוצבי גילוי ושליטה
ממוזער|250px|מגדל קידוח F10 במפרץ סואץ, עליו הורכבה תחנת מכ"ם.
פלגת השליטה הפעילה מוצב שליטה זירתי המרכז מידע מתחנות הגילוי וההתראה הפרוסות לאורך חופי הזירה ואמצעי גילוי הפרוסים בנקודות תצפית לאורך החוף. הפלגה הורכבה ממטה הפלגה במפקדת הזירה בשארם א-שייח', תצפית מכ"ם על הר צפרא (יחד עם י"ב 528) המכסה את מצרי יובל ומבואות שארם א-שייח', תחנת מכ"ם בראס סודר מופעלת על ידי יחידה 838, תחנת מכ"ם על מגדל הקידוח F-10 מול שדה הנפט באבו רודס ותחנות מכ"ם באילת.

במוצבי התצפית הותקנו מכ"מים ומשקפות ראייה ארוכות טווח. בקריות השליטה היו אחראיות על בניית תמונה בזמן אמת של כלי השיט בגזרתן.  מהווים את שלד הפיקוד במוצבי השליטה. הם משמשים בתפקיד כפול: להוות הגורם הבכיר במשמרת אשר מעביר הנחיות בזמן אמת לכוחות המבצעים בים, ולהוות מפקדיהם הישירים של בקריות השליטה והמוצבים.

יחידות נוספות
יחידת סנפיר האחראית על אבטחת הנמל, בידוק כלי שיט, ומבצעת משימות ביטחון שוטף הכולל מעצר כלי שיט בים. בנוסף מתמחה בצלילות במים רדודים.

יחידת מעגן – הכוללת שלוש גוררות מתמחה במשימות ימאות ותמיכה בכלי השיט של הבסיס בנמל ובים. בין משימותיה: גרירת כלי שיט חילוץ והצלה, וביצוע עבודות ימאות מורכבות. היחידה הופעלה תחת פלגת אג"ם.

מוצבי חוץ 

הגאוגרפיה בזירה גדולה חייבה פרישת בסיסי משנה.

ראס סודר

 בסיס אופיר 
בסיס אופיר שכן בראס כניסה, בדרום מפרץ סואץ. לאחר מלחמת ששת הימים הוקמב במקום תחנת מכ"ם ימי ניידת. ביולי 1977 הוקם הבסיס מחדש מספר קילומטרים מצפון למקומו הראשון. הנחתת אח"י אופיר שימשה כמזח צף עבור הבסיס, שהפעיל בתחילה סיירת יתושים שהוחלפו ב־1977 בשלושה דבורים. בדצמבר 1978 עזבו הדבורים והבסיס המשיך לתפקד כתחנת מכ"ם עד פברואר 1979.

בסיס דולפין
|ממוזער|שמאל|הנחתת אח"י תרשיש הועברה מראס סודר בתפקיד אוניית אם לדבורים בא-טור, 1974
בסיס דולפין (על שם אח"י דולפין (צ-79)) שכן בא-טור. הבסיס הוקם לאחר מלחמת יום הכיפורים כתחנת מכ"ם ונקודת עגינה לדבורים. עם פינוי ראס סודר במסגת הסכם הביניים ב־1975 היה הבסיס לבסיס הצפוני של הזירה, והועברה אליו פעילות מראס סודר, לצד נחתת הטנקים אח"י תרשיש ששימשה כנקודת עגינה לדבורים. הבסיס פונה בספטמבר 1979.

 אבו רודס 
בסיס אבו רודס הוקם בסוף 1972 כתחנת מכ"ם ימי קבועה, ותחנות מכ"ם ניידות שנפרשו בלילות לאבטחת מתקני הנפט. הבסיס היה משותף ליחידות חי"ר ונ"מ, ומבחינת חיל הים פעל בכפיפות לאבו זנימה. בעקבות פינוי שלהבת לאחר מלחמת יום הכיפורים נסגר הבסיס לתקופה קצרה ונפתח שוב ב־1974, כשתחנת המכ"ם הועברה ממגדל הקידוח הימי לתוך הבסיס.

אבו זנימה 
כוחות חיל הים התיישבו באבו זנימה מיד לאחר מלחמת ששת הימים. הכוח הימי מנה שלוש נחתות, מספר טורפדות וגוררת אחת. מעט לאחר הקמת הבסיס הועברה אליו מפקדת זירת ים סוף, ששכנה באחד משני בתי המלון שבעיירה. בקיץ 1968 הועברה מפקדת הזירה לשארם א־שייח'.

בסיס אילת

מפקדי הזירה
בהקמת היחידה מונו קצינים בדרגת סא"ל בשנת 1970 הועלה התקן לאל"ם, בספטמבר 1976 הועלה שוב התקן לתא"ל ובשנת 1981 כשהיה ברור שהזירה מתכווצת חזרה לבסיס אילת הוחזר התקן לדרגת אל"ם.
מפקדי זירת ים סוף+ שם || תקופת פיקוד || התפתחות ואירועים מיחדים||תמונהאל"ם נפתלי רוזןיוני 1967מיד בסיום מלחמהמרכז|150px סא"ל הדר קמחי  יולי 1967  התארגנות ראשונית  שמאל| |150pxסא"ל יעקב גלעד אוגוסט 1967 – אוגוסט 1968  שמאל|150px זאב אלמוג (אברוצקי)  אוגוסט 1968 – אפריל 1970מבצע רביב ואסון משאית התחמושת שמאל|150pxאל"ם עזרא קדם (כריש)  אפריל 1970 – יוני 1972  150px|שמאל|אל"ם זאב אלמוג  יולי 1972 – ספטמבר 1974  כולל מלחמת יום הכיפורים  שמאל|150pxאל"ם גדעון רז ספטמבר 1974 – אוגוסט 1975   שמאל|150pxאל"ם שבתאי לוי  אוגוסט 1975 – ספטמבר 1976  150px|שמאלתא"ל יצחק דוידי ספטמבר 1976 – אוגוסט 1979 שמאל|150px תא"ל חיים שקד אוגוסט 1979 – ספטמבר 1981  150px|שמאלאל"ם משה אורון  ספטמבר 1981 – ספטמבר 1982 פינוי שארם א-שייח' ומבצע הולנדי מעופף150px|שמאל

הזירה במלחמת ההתשה
אירועים במלחמת ההתשה+מועדאזור התרחשותשם האירוע פעילות19 במאי 1969חוף מערבי של מפרץ סואץאיסוף מודיעין  כוח של לוחמי שייטת 13, בשני "חזירים" בפיקודו של רס"ן עמנואל פז, ערך סיור מקדים בראס עדבייה, לשם איסוף מודיעין. 21 ביוני 1969  ראס עדביה במפרץ סואץ מבצע בולמוס 5כח שייטת 13 בפיקוד שאול זיו ביצע פשט מהים והרג 32 חיילים מצריים, חמשת המבנים והמתקנים שביעד פוצצו. לכוח הישראלי היו שני פצועים קל.23 ביוני 1969בסיס אילתתוספת לסדר הכוחות אח"י בת שבע שהובאה מטנזניה על ידי צבי גבעתי ונמסרה לשאול חורב שהגיע לאילת20-19 ביולי 1969  צפון מפרץ סואץהפשיטה על האי גרין פשיטה מהים על האי גרין והשמדת הכוחות המצריים שהיו בו. לצה"ל היו 6 הרוגים.7 בספטמבר 1969  ראס סאדאת במפרץ סואץ מבצע אסקורט פשיטת צוללים משייטת 13 והטבעת טרפדות מצריות. 9 בספטמבר 1969  חוף המערבי של מפרץ סואץ מבצע רביבהנחתה ופשיטה משורינת השמדת כוחות חיר ושריון מצריים ליל 15–16 בנובמבר 1969  נמל אילת  פיגוע חבלנים ימיים מוקשו שתי אוניות אזרחיות 25-22 דצמבר 1969 חוף מערבי מפרץ סואץ  מבצע תרנגול 53 22 בינואר 1970  האי שדואן מבצע רודוסהשמדת כוח מצרי באי. 24 בינואר 1970  נמל הצבאי באילת אסון משאית התחמושתמשאית עמוסה בחימוש שלל התפוצצה עשרות נהרגוליל 4–5 בפברואר 1970  הנמל הצבאי באילת פיגוע חבלנים ימיים  אח"י בת גלים (ת-81) הוטבעה ואח"י בת שבע הועברה לחוף הצפוני ורק ניזוקה.5 בפברואר 1970 נמל ע'רדקה  מבצע זיקוקית בתקיפה אווירית27 באפריל 1970  הנמל הצבאי באילת פיגוע חבלנים ימיים לא נמצאו כלי שיט בנמל03 מאי 1970  א-טורהפגזת בסיס א-טור  חולית קומנדו ימי מצרי ירתה 15 רקטות לעבר בסיס חיל הים. לא נגרם נזק והתוקפים יצאו בלי פגע. ליל 13–14 במאי 1970  ראס בנאס מבצע קשת אוויריהמשחתת המצרית היחידה ששהתה בים סוף טובעה וכלי שיט נוספים נפגעו. 15 במאי 1970  הנמל הצבאי באילת פיגוע חבלנים ימייםנהרג צולל שעסק בעבודת הנצלה של אח"י בת גלים (ת-81) הטבועה.ב־3 בספטמבר 1970 מפרץ אילת החפה לא רצויהא.מ "היי דרומה" עלתה על שרטון החוף צפונית מערבית למצר טיראן. מאמצי ההנצלה לא צלחו והיא ננטשה.5 בינואר 1972מפרץ סואץתפיסת סירהתפיסת אנשי מודיעין מצריים שחדרו עם סירת דיג.נובמבר 1972מפרץ אילת תרגיל הנחתההנחתת חטיבת טנקים בחוף דהב כהכנה למבצע "אור ירוק".13 באוגוסט 1973 צפון מפרץ סואץ קרב ימי תקיפת דה קסטרו מצרי והשבתתו.22 באוגוסט 1973מפרץ אילתתרגיל "מדקדק"  תרגיל הנחתת רכב קרבי משורין על ידי אח"י בת שבע, נחתות 36 מטר ונחתות דגם 'שקמה'.

גלריה

הזירה במלחמת יום הכיפורים
אירועים במלחמת יום הכפורים+מועדאזור התרחשותסוג פעילות אירוע 6 באוקטובר 1973  מפרץ סואץ קרב ים חוף קרב מרסא תלמאת9-8 באוקטובר 1973צפון מפרץ סואץקרב ימיהטבעת דה קסטרו מצרי על ידי זוג דבורים בפיקוד עמי איילון ליל 9–10 אוקטובר 1973  נמל ע'רדקה  פשיטת צולליםמגבית 10 ליל 11–12 באוקטובר 1973  נמל ע'רדקה  פשיטת צולליםמגבית 11ליל 13–14 באוקטובר 1973  האי שדואן תקיפה ים חוףמגבית 14 15-14 באוקטובר 1973 מפרץ סואץ קרב ים חוף  תקיפת מעגן ראס-ע'ריבליל 19–20 באוקטובר 1973  נמל ע'רדקה  תקיפה בסירת נפץמגבית 15 ליל 21–22 באוקטובר 1973  נמל ע'רדקה  תקיפה ברקטות מגבית 1624 באוקטובר 1973נמל עדביהתפיסת נמל דבורי פלגה 915 בהובלת יעקב בוגץ' נכנסו לנמל עדביה. אנשי מפקדת הזירה נכנסו בהמשך היום. שתי טרפדות מצריות נתפסו.24 באוקטובר עד סוף נובמבר צפון מפרץ סואץמצור ימיפלגה 915 בפיקוד עמי איילון עסקה בחסימת מעבר להארמייה השלישית של צבא מצרים הנצורה בסיני.26 באוקטובר 1973מצרי יובלפגיעה ממיקוש ימיהמכלית "סיריס", רב חובל דני נקדימון, נפגעה ממוקשים. הצוות חולץ והמכלית טבעה מאוחר יותר.29 בנובמבר 1973דרום מפרץ סואץחידוש העברת נפטחידוש תנועת מכליות בנתיב שהוכן במצרי מילאן.10 בנובמבר 1973דרום מפרץ סואץ מיקוש ימיבקרבת המכלית "סירניה" התפוצצו שני מוקשים ימיים. פרצה שרפה אך איש לא נפגע.

גלריה

לאחר המלחמה עד הפינוי
אירועים+מועדאזור התרחשותסוג פעילות אירוע 1 באפריל 1974  מפרץ שלמה הגדלת סדר הכוחות אח"י רשף ואח"י קשת הגיעו לזירה לאחר שהקיפו את אפריקה בהפלגת מוניטין בפיקוד סא"ל גדעון רז. מאי 1974 דרכי הנגב אח"י שיקמונה (פ-55)הנחתת הועברה בדרך היבשה מאילת לאשדוד. יוני 1974 דרכי הנגב אח"י עציון גבר (פ-51)הועברה בדרך היבשה אך בעת הפריקה בנמל אשדוד קרס המנוף. 16 באוקטובר 1974  מפרץ שלמה הגדלת סדר הכוחות  אח"י רומח (סער 4) ואח"י כידון (סער 4) הגיעו לזירה לאחר שהקיפו את אפריקה בהפלגת בציר ענבים בפיקוד סא"ל אברהם אשור.נובמבר 1974 תעלת סואץ אח"י קיסריה (פ-53)הנחתת הועברה בדרך התעלה מאילת לאשדוד. 25 במרץ 1975 מפרץ שלמה הגדלת סדר הכוחות אח"י חיפה (סער 2) ואח"י עכו הגיעו לזירה לאחר שהקיפו את אפריקה בהפלגת יופי בפיקוד סא"ל אברהם בן שושן. 30 בספטמבר 1978  דרום מפרץ אילת עצירת אוניית מחבלים חסימת אגיוס דמיטריוסיולי 1979מפרץ ותעלת סואץפינוישלושת הנחתות מדגם 60 מטר בפיקוד יצחק דוידי מתפנות לבסיס אשדוד ספטמבר 1981  החוף הסעודי במפרץ אילת  החפה לא רצויה מבצע הולנדי מעופף פינוי אח"י געש (סער 3) מהחוף.בין 8 ל-15 בנובמבר 1981הים האדום - חוף סודאןחילוץ והבאת עוליםאח"י בת גלים 2 בפיקוד אילן בוכריס ביצעה חילוץ עולים מאתיופיה, מפקד בכיר אל"ם משה אורון.4 אפריל 1982מפרץ אילתפינוי ריכוז כלי השיט לבסיס אילת

גלריה

לקריאה נוספת
 .
 מייק אלדר, שייטת 13 סיפורו של הקומנדו הימי, ספרית מעריב, 1993, עמ' 20, 32, 34, 41, 285.
 משה אימבר וגד אריאל, הפרק "סטילים בים סוף", בספר שייטת 3 ספינות הטילים בחיל הים,הוצאה לאור משרד הביטחון, 2005, עמ'45.
 אמיר מושקט ואחרים, סיירת על הריף, "אח"י פלברה אגדות שקרו באמת", בית החובל, 2020, עמ'40.
 יוסף עומסי ואחרים, לפקד על דבור מילואימניקים, בזירת ים סוף 1974, "אח"י פלברה אגדות שקרו באמת", הוצאת בית החובל 2020, עמ' 128.
 אופיר שוהם ואחרים, סיפורי המדהימים מרס סודר, "אח"י פלברה אגדות שקרו באמת", הוצאת בית החובל 2020, עמ' 274.
 מיכאל קורן ואחרים, ספורט זה לא בריא, "אח"י פלברה אגדות שקרו באמת", הוצאת בית החובל 2020, עמ' 288.

קישורים חיצוניים
זכרונות משתתפים
 אתר אבירי המפרץ סיפורי פלגה 915 ב.
 לוחמים מבסיס חיל הים ברס סודר סובב וסובב הקומקום, סיפורי מלחמת יום הכיפורים, 'בין גלים' ביטאון חיילי חיל הים ספטמבר 1974, עמ' 4–5.
 דרור איסמן ועופר רז, מפקדי הזירה מספרים, 'בין גלים' 157, אפריל 1982 עמ' 25.
 כוכבי אזרן, ראיון עם יעקב הרצוג קברניט המכלית סירניה במלחמת יום הכיפורים, באתר משמר המורשת הימית, יוני 2013 עדכון 12 ביוני 20
 בני אהרון, קצין המודיעין בזירת ים סוף, באתר משמר המורשת הימית, 1 דצמבר 2013.
 דני נחושתן, קרב מרסא תלמאת, 31 בדצמבר 2014.
 יעקב בוגץ' תפיסת סירת מודיעין מצרית, באתר משמר המורשת הימית 25 באפריל 2014.
 הפרידה מזירת ים סוף 4 באפריל 1982 ארכיון צה"ל ומשרד הביטחון, 4 ביוני 2014.
 גדי שפי, תיאור מבצע מגבית 16, באתר משמר המורשת הימית, 6 בפברואר 2015.
 גבי חי שילה, דיווח מפקד אח"י געש על נסיבות ההחפה, באתר משמר המורשת הימית, 24 במאי 2015.
 עמוס בן אריה, הפלגת הרקולס פריגטות לים האדום, אתר משמר המורשת הימית 2017.
 יואל פלג, מפקד יחידה 838 במלחמת יום הכיפורים, אתר משמר המורשת הימית, 2 במרץ 2018.
 אמנון בן ציון, יחידה 838 בראס סודר, אתר משמר המורשת הימית 12 באפריל 2018
 יואל צדיקביץ, מודיעין בים האדום במלחמת יום הכיפורים ותקרית המים עם הסובייטים, באתר משמר המורשת הימית, 29 ביולי 2018
 נמרוד ארז, תקיפת ראס ע'ריב, באתר משמר המורשת הימית, 18 באוגוסט 2018.
 אלי מרק, פעילותי במבצעי מגבית במלחמת יום הכיפורים, באתר משמר המורשת הימית, אוגוסט 2018.
 אמנון בן ציון פלגת מפקדה זירת ים סוף במלחמת יום הכיפורים, באתר משמר המורשת הימית, ספטמבר 2018.
 אבי רייטן, שלישות זירת ים סוף במלחמת יום הכיפורים, באתר משמר המורשת הימית' ספטמבר 2018.
 דיטה ניב, תמונות מזכרונותיה של קצינת ח"ן וחינוך בזירה, באתר משמר המורשת הימית, ספטמבר 2018.
 דוד בכר פלגת דבורים בסערה במפרץ סואץ, באתר משמר המורשת הימית, 16 בינואר 2018.
 יואל פלג, מפקד יחידה 838 במלחמת יום הכיפורים באתר משמר המורשת הימית, 2 במרץ 2018.
 גדעון כורם, זכרונות מקרב מרסא תלמאת, באתר משמר המורשת הימית, יולי 2018.
 עמי אילון, דבורים במלחמת יום הכיפורים באתר משמר המורשת הימית, אוגוסט 2018.
 רלו רוזנברג חוויותי במלחמת יום הכיפורים בזירת ים סוף, אתר משמר המורשת הימית, אפריל 2020
 שמואל לוקס, השתתפותי בקרב מרסא תלמאת, אתר משמר המורשת הימית, מאי 2020.
 מיקי רענן, הצלת אח"י בת שבע. באתר משמר המורשת הימית, ספטמבר 2020.
 מרדכי דקל ומנחם רזניק, דבורים בעדביה במלחמת יום הכיפורים, אתר משמר המורשת הימית, 18 בנובמבר 2020.
 מרדכי שלו הבאת הגוררת מיכל במהלך מלחמת יום הכיפורים אתר משמר המורשת הימית, אפריל 2021.
 יעקב בוגץ' מלחמת יום הכיפורים בזירת ים סוף, אתר בוגץ' 2023.

מאמרים
 אורי פורת, סיור למוקדי הסערה טרפדות בים האדום, 'מערכות ים' 85–86, יולי 1967, עמ' 23.
 צבי אלגת, ושבו בנים לגבולם שחרור שארם א-שייח, 'מערכות ים' 85–86, יולי 1967, עמ' 34.
 יעקב מרסו הזירה - הים האדום, "מערכות ים", 91, נובמבר 1968 עמ' 12–13
 אלי שחף פנים חדשות בראי הימים ראיון עם ג'ק גלעד, "מערכות ים", 91, נובמבר 1968 עמ' 17
 אלי שחף המפגש עם קומנדו מצרי ראיון עם חיים אברבנאל, "מערכות ים", 91, נובמבר 1968 עמ' 24
 דן פופר, סיני סביב סביב, "מערכות ים", 91, נובמבר 1968 עמ' 29–32
 אלי שחף, הוא נחת ישר לשארם סמל מוריס עובדיה, "מערכות ים", 91, נובמבר 1968 עמ' 37.
 אריה סמסונוב, תגבורת ימית לאילת, "מערכות ים" 93-92 מרץ 1969, עמ' 31.
 מיכה לימור, ראשונים במיצרים - ראשונים בשרם-א-שייך, "מערכות ים" 93-92 מרץ 1969, עמ' 36.
 אריה דובלין, נשואין במפרץ שלמה, "מערכות ים" 94, יוני 1969 עמ' 44.
 מאיר שפיר, הפשיטה לראס-עדביה, "מערכות ים" 95, אוגוסט 1969 עמ' 14.
 אריה דובלין, העימות הימי בזירת ים סוף, "מערכות ים", 96, נובמבר 1969, עמ' 18.
 עודד עגור ואמנון בן ציון, כחול לבן בסיני, "מערכות ים", 96, נובמבר 1969, עמ' 19.
 רס"ן משה, המהלומה המוחצת - טיבוע טרפדות מצריות ברס סאדת, "מערכות ים", 96, נובמבר 1969,עמ' 22.
 זאב יחזקאלי, החפה בחוף אבו דרג' - פשיטה משורינת בסיוע כוחות חיל הים, "מערכות ים", 96, נובמבר 1969, עמ' 24.
 מאיר שפיר ואריה דובלין, הפשיטה על האי גרין 'מערכות ים' 99–100 ספטמבר 1970, עמ' 66.
 מאיר שפיר ואריה דובלין, תמונות מפרץ שלמה, הסיירת במפרץ אילת, ראשונים בשארם א-שיך, על האי טיראן, לכידת מחבלים ואנשי מודיעין, "מערכות ים" מרץ 1971 40.
 רפאל שטיגליץ, הספינה המסתורית בשארם, "מערכות ים", 109, יולי 1972, עמ' 44.
 ע. עוז, שארם - חלום ומציאות, "מערכות ים", 110, נובמבר 1972, עמ' 37.
 אורלי אזולאי, בסיס אילת פנים רבות לו, "מערכות ים", 111 מרץ 1973, עמ' 30.
 יוחנן שדה, לילה בגרדקה - סיפורו של יוחנן, 'בין גלים' ינואר 1974, עמ' 4.
 אורלי אזולאי, המלחמה על ראס - סודר, 'בין גלים' ינואר 1974, עמ' 10.
 רפיקי, לאחר 28 שנים בעדביה, 'בין גלים' ינואר 1974, עמ' 21.
 בנימין תלם, מפרץ סואץ כדגם זעיר למשמעותה של שליטה ימית, "בין גלים", מרץ 1974 עמ' 2.
 רפיקי, בסיס ח"י באילת, "בין גלים" יוני 1974, עמ' 10.
 קובי, סובב וסובב הקומקום - סיפורי רס סודר, 'בין גלים' ספטמבר 1974, עמ' 4.
 עמוס מגד, ראס-סודר - רשימותיו של מבקר, 'בין גלים' נובמבר 1974, עמ' 8.
 אורלי אזולאי, הכתובת שלי היא מדבר סיני , 'בין גלים' אפריל 1975, עמ' 6.
 בתיה שם-אל, בסיס חיל הים בשארם - בסימן התרחבות, 'בין גלים' יוני 1975 עמ' 24.
 בתיה שם-אל, יחידות בחיל - היתושים בסיירת הימית של אילת אינם עוקצים, 'בין גלים' יולי 1975 עמ' 18.
 בתיה שם-אל, אל"ם גדעון מפקד זירת ים סוף, חול מים שמים-בסיס ח"י בראס סודר, הפשיטה על האי גרין, "בין גלים" אוגוסט 1975 עמ' 1–11.
 צבי כהן, המהלומה המוחצת - טיבוע שתי טרפדות מצריות בראס סדאת, "בין גלים" אוקטובר 1975, עמ' 24.
 אופיר שהם, שיר לסיירת הימית, "בין גלים" אוקטובר 1975, עמ' 29.
 נעמי פרנקל, דברי מפקד זי"ס, 'בין גלים' גיליון יום חיל הים ה-29 סיון תשל"ו יוני 1976, עמ' 16.
 דבורה הדר, תא"ל שבתאי לוי נפרד מהזירה עליה פיקד, "בין גלים" ספטמבר 1976 עמ' 2.
 דבורה הדר, המטבח בבסיס אילת המטבח הטוב לשנת 1976, "בין גלים" מרץ 1977 עמ' 1.
 שחר לנדאו, המשט ההיסטורי בתעלת סואץ בפיקוד דוידי, 'בין גלים' ספטמבר 1979 עמ' 4.
 שחר לנדאו, פקידת האגמ ורד בשארם, 'בין גלים' יוני 1980 עמ' 23.
 רמי אנטואן, האם תוגבל ישראל בשיט במצרי טירן ראיון עם סא"ל ברוך הולנדר פרקליט חיל הים, 'בין גלים' יוני 1980 עמ' 48.
 שלמה מן, כך כבשנו את המבצר, 'בין גלים' יוני 1981 עמ' 5.
 מרב בוקשפן וצבי רייך, ששים ושתים שעות בחוף הסעודי, 'בין גלים' ינואר 1982 עמ' 1.
 שלמה מן, הפרידה משארם א-שייך, בין גלים 157, אפריל 1982 עמ' 1
 דרור איסמן ועופר רז, נווי מדבר על גדות מפרץ סואץ, 'בין גלים' 157, אפריל 1982 עמ' 28.
 אברהם זוהר, הנחיתה שהחישה את מותו של נאצר, 'בין גלים' הוצאה מיוחדת 1, 8 ביוני 1982 עמ' 2.
 אבי אובל, עשרים ושתים שנה לזירת ים סוף, 'בין גלים' 178 אוגוסט 1989 עמ' 19.
 רמי לונץ וצפי מרלי, מדים לבנים בים האדום, "בין גלים" גיליון 1 אוקטובר 2001 עמ' 62.
 אלי רהב, תנועת המיכליות בים האדום בעת מלחמת יום הכיפורים, באתר משמר המורשת הימית 4 באוגוסט 2013.
 רביב הדר, זירת ים סוף - 40 שנה לקרבות הימיים במלחמת יום הכיפורים, 'בין גלים' מאי 2014, עמ' 24.

ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:בסיסי חיל הים