מריט רולן

מריט רולן (באנגלית: Merritt Ruhlen; 10 במאי 1944 – 29 בינואר 2021) היה בלשן אמריקאי, שעבד על מיון שפות ועל מה שניתן ללמוד ממנו על מקורותיהם והתפתחותם של האדם המודרני. עבודתו של רולן, כמו גם של אחרים, נחשבת כחורגת מהזרם המרכזי בבלשנות ההיסטורית. רולן היה התומך העיקרי והמגן של גישתו של ג'וזף גרינברג למיון שפות.

 ביוגרפיה 
רולן נולד בשם פרנק מריט רולן ב-1944,Library of Congress Authorities למד באוניברסיטת רייס, באוניברסיטת פריז, באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ובאוניברסיטת בוקרשט. הוא קיבל את הדוקטורט שלו ב-1973 מאוניברסיטת סטנפורד, בהגשת דיסרטציה על ניתוח גנרטיבי של המורפולוגיה ברומנית. לאחר מכן עבד רולן מספר שנים כעוזר מחקר ב"פרויקט האוניברסלים" בסטנפורד, בניהולם של ג'וזף גרינברג וצ'ארלס פרגוסון.

מאז 1994 עבד רולן כמרצה לאנתרופולוגיה ולביולוגיה של האדם בסטנפורד ומנהל שותף, יחד עם מארי גל-מאן (ועד 2005, סרגיי סטרוסטין), בתוכנית לאבולוציית השפות במכון סנטה פה.Starostin 2004 מאז 2005, רולן כיהן במועצה המייעצת של פרויקט הגנוגרפיה וכפרופסור אורח באוניברסיטת סיטי בהונג קונג. רולן עבד עם ג'וזף גרינברג במשך שלושה עשורים וחצי והפך לתומך העיקרי של עבודתו ושיטותיו.

 ספריו 
רולן חיבר כמה ספרים העוסקים בשפות העולם ובמיונן.
 "מדריך לשפות העולם" (A Guide to the Languages of the World) (1975) מספק מידע על המערכות הפונולוגיות ועל המיון של 700 שפות וכן רקע לבלשנים ולאלה שאינם. גרסה מורחבת מאוד של עבודה זו פורסמה ב-2005 באתר מכון סנטה פה.
 "מדריך לשפות העולם, כרך א': מיון" (A Guide to the World’s Languages, Volume I: Classification) (1987) כולל מיון של שפות העולם, היסטוריה וניתוח של שיטת המיון הגנטי של שפות, והגנה על עבודתו הטקסונומית השנויה במחלוקת של ג'וזף גרינברג.
 "מקור השפה: התחקות אחר התפתחות שפת האם" (The Origin of Language: Tracing the Evolution of the Mother Tongue ) (1994א) פונה לקהל הרחב וכולל תרגילים שמזמינים את הקוראים למיין את השפות בעצמם תוך שימוש בשיטתו של גרינברג, המכונה "השוואה המונית" (Mass Comparison) או "השוואה רב-צדדית" (Multilateral Comparison).
 "על מקור השפות: מחקרים בטקסונומיה לשונית" (On the Origin of Languages: Studies in Linguistic Taxonomy) (1994ב). ספר זה בנושא דומה ועם כותרת דומה לספרו הקודם מאותה שנה, אך מיועד לבלשנים. רולן טוען בו, כי חלק מההנחות הרווחות בקרב בלשנים היסטוריים שגויות. אחת ההנחות האלה היא שהקריטריונים התקפים היחידים לקביעת משפחת שפות הם קשרי צליל מקבילים וקבועים בין שפות שונות, ושחזור הפרוטו-שפה שלה. לדברי רולן, צעדים אלה ניתנים לביצוע רק לאחר קביעת השיוך המשפחתי לפי שיטת המיון.

 נושאי מחקר 
 גישה רב-תחומית 
רולן עמד בחזית הניסיונות למצוא התאמה בין תוצאות המחקר הבלשני ההיסטורי ובין המדעים האחרים החוקרים את האדם, כמו גנטיקה וארכאולוגיה.Chen, Sokal, and Ruhlen 1995Ruhlen 1995eKnight et al. 2003 בכיוון זה הוא עבד רבות עם הגנטיקאי לואיג'י לוקה קוואלי-ספורצה במשך שלושה עשורים ועם הארכאולוג קולין רנפרו במשך שני עשורים.

 שיטות טקסונומיות 
עיקר הביקורת על עבודתו של רולן מתמקדת בהגנתו על שיטת מיון השפות של ג'וזף גרינברג, ששמה "השוואה המונית" או "השוואה רב-צדדית". השיטה כוללת השוואה בין נקודות מסוימות במורפולוגיה ובאוצר המילים הבסיסי של השפות הנחקרות, חיפוש קשרים בצלילים ובמשמעות, וגיבוש השערת מיון השפות על בסיס אלה. רולן טען כי מיון כזה הוא הצעד הראשון בשיטת הבלשנות המשווה, וכי ניתן לבצע את הפעולות האחרות של הבלשנות ההיסטורית – ובייחוד מציאת קשרי הצלילים ושחזור הפרוטו-שפה – רק לאחר שהשערת המיון נקבעה.

בעוד שהַנְס היינריך הוק,Hock 1986Hock and Joseph 1996 למשל, טוען כי רק שחזור לשוני מוכיח זיקה גנטית, וכי המשפחות ההודו-אירופית, האוּרלית, הדראווידית, האוסטרונזית, בנטו והיוטו-אצטקית הוכחו כולן על ידי שחזורים מוצלחים, לעומתו רולן חלק על כך: "ועם זאת, כל המשפחות הללו התקבלו בידי כל כמשפחות תקפות, לפני שמישהו כלל חשב לנסות לשחזר את הפרוטו-שפות.Ruhlen 2001d כדוגמה מביא רולן את ברתולד דלברוק (1842–1922), שטען כי המשפחה ההודו-אירופית הוּכחה עוד בימיו של הפילולוג הגרמני פרנץ בּוֹפּ, בתחילת המאה התשע-עשרה; הבסיס להוכחה זו היה "הצלבת מילים וצורות בעלות משמעות דומה".Delbrück 1880 עם זאת, טענתו של רולן הופרכה על ידי ביל פּוֹזֵר ולַיְיל קמפבל.

רולן האמין שמיונן של שפות העולם נתמך על ידי מחקר גנטי של אוכלוסיות, שביצע הגנטיקאי לואיג'י לוקה קוואלי-ספורצה, אשר זיהה את התפוצה של גנים אנושיים מסוימים באוכלוסיות ברחבי העולם. הוא השתמש בראיות אלה לבניית עצים פילוגנטיים המציגים את ההיסטוריה האבולוציונית של אוכלוסיות אלהCavalli-Sforza et al. 1988Cavalli-Sforza 2000 הטענה היא כי ממצאיו של קוואלי-ספורצה תואמים בצורה יוצאת דופן למיון השפות של רולן. הבלשנים המתנגדים לעמדתו של רולן גורסים, כי לא ניתן להשתמש בקישורים גנטיים לצורך הוכחת קישורים בלשניים.

העץ הפילוגנטי הזה ספג ביקורת מכמה בלשנים ואנתרופולוגים על בסיס מספר נקודות:
 שהוא עושה שימוש סלקטיבי בשפות ובאוכלוסיות (למשל, מתעלם מדוברי השפות הסינו-טיבטיות הרבים בצפון סין);
 שהוא מניח את קיומן של קבוצות-שפות שנויות במחלוקת, דוגמת "השפות האוסטריות" (Austric, קישור משפחתי בין השפות האוסטרונזיות והשפות האוסטרו-אסיאתיות) ו"שפות אמרינד" (קישור משפחתי בין כל השפות האמרינדיאניות);
 ושכמה מקבוצות האוכלוסייה הכלולות בעץ מוגדרות לא על ידי הגנים שלהן אלא על ידי השפות שלהן, מה שהופך את הקישור לבלתי רלוונטי להשוואה בין הסתעפות גנטית ובלשנית – והיא אף טאוטולוגית.Bateman et al. 1990Trask 1996

 המאקרו-משפחה "אַמֵרינְד" 
הדעה הרווחת בדבר מיון השפות בחצי הכדור המערבי היא שישנן משפחות שפות רבות באמריקה וכי חסרות ראיות קונקרטיות לזיקה גנטית.Campbell 1997 ג'וזף גרינברג פרסם את ההיפותזה המנוגדת, משפחת שפות "אַמֵרינְד" (Amerind) ב-1987 באחד מספריו החשובים, "השפה ביבשת אמריקה" (Language in the Americas). על פי ההשערה Amerind, כל שפות של צפון ודרום אמריקה, למעט שתי משפחות-השפות נָה-דֶנֶה ואסקימו-אָלֵאוּט, שייכות למאקרו-משפחה אחת. היפותזה זו הייתה אחת השנויות ביותר במחלוקת מאת גרינברג. רולן פרסם מאמרים של מחקרים התומכים בה ועדכן אותה בין השנים 1994–2007.

רולן הדגיש את החשיבות של תופעת האבלאוט המשולשת של התנועות i / u / a לסימון המין הדקדוקי זכר / נקבה / נייטרלי, בצורות כמו t'ina "בן" / t'una "בת" / t'ana (מילה נייטרלית לבן/בת), וכן של הדמיון בכינויי הגוף בשפות אמריקה השונות, בתבנית na "אני" / ma (גוף שני), שצוין לראשונה על ידי אלפרדו טרומבטי ב-1905. יש בלשנים שייחסו דפוס זה בכינויי הגוף לסיבות פילוגנטיות אחרות.Nichols 1992 רולן הפנה לראשיתו של הוויכוח הזה,Ruhlen 1994b ומביא ציטוט ממכתב אישי מאת הבלשן אדוארד ספיר לאנתרופולוג אלפרד קרובר מ-1918:Sapir, cited in Sapir 1984 "אם נרד לשורש הדבר, איך לעזאזל אתה מתכוון להסביר את ה-n "אני" האמריקאי הכללי אם לא באופן גנטי? זה מטריד, אני יודע, אבל אחרי הכול, (עוד) שמרנות בלתי-מחויבת היא רק התחמקות, לא? עוד צפויות לנו הַפְשָטוֹת גדולות."

דעותיהם של גרינברג ושל רולן על שפות יבשת אמריקה לא התקבלו בקרב הרוב המכריע של הבלשנים העובדים על שפות אלה.

 קוסונדה כשפה הודו-פסיפית 
וייטהאוס, רולן ואחרים הגיעו למסקנהWhitehouse et al. 2004 כי שפת קוּסוּנְדָה בנפאל שייכת למשפחת-העל המוּצַעַת של השפות ה"הודו-פסיפיות"Greenberg 1971 ולא לקבוצת השפות הטיבטו-בורמיות או כשפה מבודדת (יחידה במשפחתה).Watters 2006 הם מביאים כעדויות לכך:
 במערכת כינויי הגוף האישיים,
 כינוי גוף ראשון עצמאי המבוסס על /t/;
 כינוי גוף שני עצמאי המבוסס על /n/ או /ŋ/;
 כינוי גוף שלישי עצמאי המבוסס על /g/ או /k/;
 חילופי תנועות בכינויי גוף ראשון ושני עצמאיים, שבהם /u/ מופיעה בצורות נושא ואילו /i/ בצורות שייכוּת (או מושא עקיף);
 סופית השייכות /yi/-;
 הבסיס העיצורי מורה גם על הנושא של הפועל;
 כינויי רמז המבוססים על /t/ ועל /n/;
 אוצר המילים הבסיסי.

הטבלה הבאה מציגה את הדמיון בין מערכות הכינויים של מספר שפות אשר נטען כי הן שייכות למשפחה ההודו-פסיפית.
כינוי הגוף קוּסוּנְדָהWatters (2005) שפות אנדמן משפחת השפות העיקריות של צפון
האי הַלְמָהֵרָה משפחת השפות של מרכז חצי-האי ראש ציפור ג'וּ-וּוֹי בּוֹ גָלֶלָה קָארוֹן דוֹרִי אני tsi (<*ti) tui tu-lʌ totuo שֶׁלִי tsi-yi tii-yeti-ed͡ʒi "אני" את/ה/ם/ןnu ŋui ŋu-lʌnonuo שׁלך/ם/ן ni-yi ŋii-yeni "אותך" הוא/היא gina (השוו: gida,Hodgson 1857 gitReinhard 1976 kitɛ kitɛgao
ההתנגדויות הבאות הועלו להצעה הטנטטיבית הזו:Poser 2004
 קיומה של משפחת-העל ההודו-פסיפית שנוי במחלוקת;
 כינויים ניתנים לשאילה בין שפות;
 מקרי דמיון עשויים להיות מקריים או אקראיים;
 לא ניתן להסיק יחסים לשוניים רק על סמך התכונות הפיזיולוגיות של הדוברים, וההצעה הזו ממשיכה בדרכה של הצעה ישנה יותר המבוססת לכאורה על כך;
 הצגה מוטעית של הנתונים (לדוגמה, "kitɛ" בשפה ג'וּּ-וּוֹי [Juwoi] הוא למעשה כינוי הרמז "זה/זאת", שמעולם לא שימש ככינוי גוף אישי.)

 יֵנִיסֵיי – נָה-דֶנֶה 
לדברי רולן, ממצאים בלשניים מצביעים על כך ששפות יֵנִיסֵיי, המדוברות במרכז סיביר באזור נהר יניסיי, קשורות באופן הדוק ביותר לשפות נָה-דֶנֶה במערב אמריקה הצפונית (כולל שפת חאידה במערב קנדה, בהסכמה עם אדוארד ספיר).Ruhlen 1998a ההיפותזה הזו נתמכת במחקרים נפרדים של היינריך ק' וֶרְנֶרWerner 2004 ושל אדוארד ג' וַגְ'דָה (אך וג'דה דוחה את חברותה של שפת חאידה במשפחת שפות נָה-דֶנֶה).Vajda 2010 משמעות הדבר היא שמשפחת נָה-דֶנֶה מייצגת גל הגירה ספציפי של עמים מאסיה לעולם החדש, שהתרחש בין גל ההגירה של דוברי שפת פרוטו-אמרינד המשוערת, המוערכת לפני כ-13,000 שנה, לבין גל הגירה של דוברי אסקימו-אלאוט לפני כ-5,000 שנה. במקומות אחרים, רולן טען לקיומה של משפחת שפות בשם "דֶנֶה–קווקז".Ruhlen 1998b, 231–246

 ההיפותזה לשפה פרוטו-אנושית (פרוטו-ספיינס) 
בשאלת קיומן של שפה פרוטו-אנושית (Proto-Sapiens) ושל אטימולוגיות כלל-עולמיות, מרבית הבלשנים ההיסטוריים דוחים את הנחותיו ואת המתודולוגיה של רולן,Kessler 2001Picard 1998Salmons 1997 וקובעים כי אי אפשר לשחזר שפה שדוברה לפני 30,000 שנה או יותר (ואף ייתכן שלפני מעל 100,000 שנה). רולן הגיב כי הוא (ואיתו בנגטסון) מעולם לא טען כי שחזר את השפה הפרוטו-אנושית, אלא פשוט ציין כי עדיין ניתן למצוא עקבות של מילים עתיקות מאוד (רפלקסים) בשפות העולם:Bengtson and Ruhlen 1994 "לכל אטימולוגיה [כלל-עולמית] ... אנו מציגים גלוסה פונטית וסמנטית, ואחריו דוגמאות ממשפחות שפות שונות. ... איננו עוסקים כאן בשחזור; הגלוסות [הסמנטיות והפונטיות] האלה נועדו אך ורק כדי לתאר את התכונות של המשמעות ושל הצורה הפונולוגית של כל שורש באופן הכוללני ביותר. עבודת שחזור עתידית ללא ספק תגלה מקרים שבהם המשמעות או הצורה הנפוצה ביותר לא הייתה מקורית."

רולן טען גם כי מגבלת הזמן שהניחו בלשנים רבים – כלומר מה מספר השנים שמעבר לו לא ניתן להשתמש בבלשנות ההיסטורית המשווה, המוגדר בידי חלקםKaufman 1990 כ-6,000 עד 8,000 שנה אחורה – אינה קיימת, וכי משפחת שפות עתיקה כמו האפרו-אסיאתית (המקובלת כיום על כלל הבלשנים), וודאי גם המשפחה "היורו-אסיאתית" הקדומה עוד יותר (שקיומהּ שנוי במחלוקת) מראות שהשימוש בשיטה המשווה יכול להגיע לעבר רחוק יותר מכפי שרוב הבלשנים מקבלים כיום.Ruhlen 1994a, 76–78

 לקריאה נוספת 















 Library of Congress Authorities, entry for Ruhlen, Merritt 1944–, accessed September 3, 2007











 Ruhlen, Merritt. 1994e. Plus ça change, plus c'est la même chose. Mother Tongue (Newsletter of the Association for the Study of Language In Prehistory), November 1994, 23. OCLC: 35315526

 Ruhlen, Merritt. 1995a. Proto-Amerind Numerals. Anthropological Science, January 1995, 103(3): 209–225. Tokyo: Anthropological Society of Nippon. ISSN 1348-8570
 Ruhlen, Merritt. 1995b. A Note on Amerind Pronouns. Mother Tongue (Newsletter of the Association for the Study of Language In Prehistory). March 1995, 24: 60–61. OCLC: 35315526
 Ruhlen, Merritt. 1995c. Proto-Amerind *QETS’ 'Left (Hand)'. Mother Tongue (Newsletter of the Association for the Study of Language In Prehistory). March 1995, 24: 69–70. OCLC: 35315526
 Ruhlen, Merritt. 1995d. On the Origin of the Amerind Pronominal Pattern. In Chen, Matthew Y.; Tzeng, Ovid J. L., eds, In honor of William S-Y. Wang. Taipei: Pyramid Press. 405–407. ISBN 957-9268-55-X.


 Ruhlen, Merritt. 1998b. Dene–Caucasian: A New Linguistic Family. In Omoto, Keiichi; Tobias, Phillip V., eds. The Origins and Past of Modern Humans—Towards Reconciliation. Singapore: World Scientific.






 Vajda, Edward J. 2010. Yeniseian, Na-Dene, and Historical Linguistics. In J. Kari and B. Potter, eds., The Dene–Yeniseian Connection. Fairbanks: University of Alaska Fairbanks, Department of Anthropology. Anthropological Papers of the University of Alaska, new series, vol. 5. pp. 100–118.

 WERNER, Heinrich K. (2004): Zur jenissejisch-indianischen Urverwandtschaft [On the Yeniseian-[American] Indian primordial relationship]. Wiesbaden: Harrassowitz


 קישורים חיצוניים 

 דף הבית של מריט רולן (בארכיון), כולל רשימה מלאה של פרסומיו. 
 כולל הגרסה האחרונה של מילון אטימולוגי לשפות אמרינדיאניות - Amerind (בארכיון) 
 פרויקט האבולוציה של שפות האדם 
 הדף שם של מריט רולן

 הערות שוליים 

קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פריז
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת רייס
קטגוריה:בלשנים ולשונאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1944
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2021