חלום מרדכי

חלום מרדכי  הוא סיפור המתאר חלום שחלם מרדכי היהודי בשנה השנייה למלכות אחשוורוש. הסיפור הוא אחד מהתוספות המאוחרות המופיעות לראשונה בנוסח תרגום השבעים היווני של מגילת אסתר.

 הסיפור 
על פי התוספת למגילת אסתר החלום מהווה הקדמה למגילה, הוא התרחש שנה לפני תחילת הסיפור שבמגילה המקראית, בשנה השנייה להמלכתו של אחשוורוש ומצורפת לו גם פרשת קשר הסריסים בגתן ותרש שסוכלה על ידי מרדכי. לפי הסיפור מרדכי היהודי חולם חלום ובו קיים מאבק בין שני תנינים שבעקבותיו נאספו כל העמים להילחם ב"גוי קטן". לפי סוף החלום העם ניצל בדרך כלשהי בזכות מעיין מים שנהפך לנהר גדול שהפך את העם הקטן למשפיע יותר, את החלום לא גילה מרדכי לאיש. פתרון החלום מופיע בתרגום השבעים בסוף מגילת אסתר, ובו נאמר כי שני התנינים הם מרדכי והמן האגגי, ואסתר היא המעיין שהושיע את העם.

 נוסח החלום על פי תרגום השבעים 

 נוסח פתרון החלום על פי תרגום השבעים 
ד) ויהי מקץ ימים ויאמר מרדכי על יד האל נעשו אלה הדברים:
 ה׳) וזוכר אני מהחלום אשר חלמתי המורה על זה ושאינו דבר בטל:
 ו) המעין היה לנהר גדול ממים רבים היא אסתר אשר לקחה המלך לאשה:
 ז׳) ושני התנינים אני והמן:
 ח׳) ועמים רבים הנאספים הם אשר החזיקו עם הארץ להשכיח שם מהיהודים:
 ט׳) ועם הישרים הוא ישראל והאור והשמש אשר זרח היה האורה אשר זרח ליהודים כי ה׳ הושיעם מכל צרה ועשה אותות ומופתים לעיני העמים:
 י׳) וצוה שיהיו שני גורלות האחד מעם האל והאחד מכל הגוים:
 י״א) ויהיו נבדלים עד בוא יום הנועד מאת ה׳ על העמים:
 י״ב) וה׳ זכר עמו ורחם על נחלתו:
 י״ג) ולכן יהיו נשמרים אלו שני הימים יום ארבעה עשר ויום חמשה עשר בכל מיני ששון ושמחה וכל העם להיות נאסף בחברה אחת לשמוח בם וכן יימשך בכל שנה ובכל הדורות עם ישראל:

 השפעת הסיפור 
סיפור החלום נכנס בווריאציות שונות לדברי חז"ל ובהם למדרש אסתר רבה בפרשה ב'. גם בספר יוסיפון מופיע סיפור החלום, בו זיכרון החלום מתלווה לידיעתו של מרדכי לגבי מזימתו של המן האגגי ומובא לידיעת אסתר. בוולגטה החלום מופיע כנספח בסוף מגילת אסתר.

המטרה להוספת הסיפור יכולה להיות הענקת משמעות דתית-מטאפיזית לאירועי המגילה, שבנוסח המסורה אינה נזכרת.

 קישורים חיצוניים 
 , באתר ויקיטקסט.



 הערות שוליים 

קטגוריה:מגילת אסתר
קטגוריה:חיבורים הכלולים בתרגום השבעים