משה רוזנפלד (חוסט)

משה "טעטשר" רוזנפלד (25 בדצמבר 1869 – 15 באוקטובר 1939) היה פוליטיקאי ועסקן חסיד ויז'ניץ, הידוע בפעילותו למען יהודים כחבר מועצה בעיר חוסט, כיום באוקראינה.

 קורות חיים 
 שמו 
אביו, נפתלי דיאמנט, נולד בשטריזב בגליציה ועבר לעיר אוז'הורוד (ידוע גם כאונגוואר) שם עבד אצל חייט בשם רוזנפלד. כאות הוקרה על שאימץ אותו כבן שינה שמו מדיאמנט לרוזנפלד. לאחר נשואיו לאסתר איצקוביץ עבר לגור בבית חותנו בעיר טעטש. שם נולדו בניו שמואל חיים, לייבוש, פייביש, משה ובתו גיננדל.

שמו, משה, ניתן לו בעקבות שיטפון שאירע בסמוך ללידתו ממנו ניצלה משפחתו בעקבות הפסוק "כי מן המים משיתיהו" (ספר שמות, פרק ב', פסוק י').

 משפחתו 
עם נשואיו למלכה (בתם של ר' מרדכי שלמה קסירר ובילא בת ר' ייעקל פרקש) עבר להתגורר בעיר מגוריה חוסט (לכן בחוסט הוא כונה משה טעטשער, ואילו בטעטש כונה משה חיסטר). מלכה נפטרה בשנת 1936 וקבורה בחוסט. הוא היה בעליו של בית מסחר למכולת בסטונאות, עסק ביבוא קפה, נפט ופירות קולוניאליים בקנה מידה גדול.

פרטים אלו אודותיו מופיעים בספר "זכרון מאיר".

למשה ומלכה רוזנפלד נולדו שבעה בנים ובת אחת, חלקם נספו בשואה.

 פעילותו בקהילת חוסט 
העסקן משה רוזנפלד (טעטשר) היה ראש הקהילה בחוסט עד סוף שנות העשרים (לא ידוע בדיוק מאיזו שנה). משה רוזנפלד "טעטשר" עמד בקשרים עם הפקידות הגבוהה במחוז. במלחמת העולם הראשונה שחרר צעירים יהודים רבים מן השירות בצבא ובמלחמה בחזית.

צבי מנשל בספרו המקיף על העיר חוסט ואנשיה "קהילת חוסט והסביבה - ספר זיכרון" מתאר את ביתו של משה רוזנפלד כבית מידות, העומד בפינת רחוב המכס ורחוב "תחנת הרכבת הקטנה".

הוא היה דמות מרכזית בקהילה וכתובת לטיפול בבעיות מול השלטונות כפי שמתואר בסיפורים הרבים בספרי הקהילות כגון הספר "אהל נפתלי" ובספר "זיכרון מאיר".

העסקן משה רוזנפלד היה מחסידיו של רבי ישראל הגר מוויז'ניץ, בכל פעם שהרבי היה מגיע מויז'ניץ (שהייתה ברומניה באותם ימים) לחוסט (שהייתה שייכת לצ'כוסלובקיה) היה מתארח בביתו המרווח של העסקן משה רוזנפלד או בבית בכור בניו של משה רוזנפלד- ששמו היה יעקב רוזנפלד (יעקיל).
ממוזער|משה טעטשר (מימין) ורבי ישראל הגר (משמאל)הרבי ישראל הגר זצ"ל אף נתן לעסקן משה רוזנפלד (טעטשר) קפטן (קפוטה) ובו נקבר לאחר מותו.

 פעילות פוליטית 
העסקן משה רוזנפלד (טעטשר) היה חבר המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של צ'כיה (בתקופה שבין שתי מלחמות העולם ובה הייתה צ'כיה מדינה עצמאית) וחבר מטעמה במועצת העיר.

בזכות מעורבותו השתתפו רבים מהקהילה בבחירות, דבר שחיזק את מעמדו וכך נבחר לתפקידים מוניציפליים וממשלתיים שאפשרו לו לעזור להרבה יהודים ולעמוד על מימוש זכויותיהם כאזרחים במדינה ובעיר.

ראשי "המזרחי" פנו אליו ובקשוהו להצטרף אליהם אך הוא דחה אותם בטענה שיותר חשוב לו להשתייך למפלגה השלטת מאשר להגדיל את כמות החברים היהודים באופוזיציה.

למרות עמדה זו הצטרף לבסוף כחבר ב"אגודת ישראל" ואף השתתף מטעמה בכמה כנסיות גדולות (כך נקראים הכינוסים שלהם) שבהם נאם וזכה להכיר שם את ה"חפץ חיים" ואת האדמו"רים מגור ומטשורטקוב.

 אחרית ימיו 
בספר שלוחא דידן מסופר כי בתשרי ת"ש, שבוע לפני מותו יצאו גזירות חדשות על ידי השלטונות ההונגרים על יושבי הכפרים. היהודים תושבי הכפרים נדרשו למלא טפסים ושאלונים רבים. העסקן משה רוזנפלד (טעטשר) ביודעו את הקושי של אותם תושבים להתמודד עם טפסים ושאלונים אלו פרסם הודעות בכל כפרי הסביבה כי כל מי שמתקשה במילוי טפסים אלו מוזמן לביתו ביום א' (ג' חשון ת"ש - אוק' 1939) והוא יישב עם כל אחד ויסייע בידו במילוי הטפסים והשאלונים. בשבת (ב' חשון ת"ש) חש לפתע ברע ומת. הכפריים אשר הוזמנו לביתו למילוי השאלונים התייצבו, אמנם, אך במקום זאת הצטרפו להלווייתו.
ממוזער|מצבה של משה טעטשר

 לקריאה נוספת 
 גרינואלד, י. (תש"ח), חסד יהושע (עם הקונטרס עין דמעה), הוצאת המחבר, ברוקלין נ.י.
 גרשוני, י. (1994), תפוח-קובץ שמות ופרטים מתולדות קהילת טעטש. הוצאת המחבר. עמ' 294-295.
 כץ, ש. (תשנ"ו), השגריר הוויזניצאי באוסטריה – מקצת זכרונות של ר' זאב (וואלף) רוזן (רוזנפלד) מביקור אצל הרבי. בית ויז'ניץ, שבט תשנ"ו. עמ' 19-22.
 סגל, ר. (2006), יהודי העיירה חוסט בין מלחמות העולם ובימי השואה. ילקוט מורשת, חוב' 82, עמ' 91-122.
פוקס, אברהם (2007), חוסט ובנותיה: לתולדות עיר ואם בישראל וקהילותיה הכפריות, ירושלים.
 קליין, ש ופולק, ג, י (תשע"ה), אבות משפחת ראזענפעלד זצ"ל, קשר איתן, עמ' 26.

 קישורים חיצוניים 
 מדיה וקבצים בנושא קהילת יהודי טעטש בוויקישיתוף
 "טיאצ'יב", באתר JewishGen (באנגלית)
 טצ'ו (Técső), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
מדיה וקבצים בנושא חוסט בוויקישיתוף
הוסט (Huszt), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם
"חוסט", באתר JewishGen (באנגלית)
שלמה יעקב גרוס, יצחק יוסף כהן, ספר מארמארוש: מאה וששים קהילות קדושות ביישובן ובחורבנן, תל אביב, תשמ"ג, עמ' 241–266, באתר HebrewBooks
 הערות שוליים 

קטגוריה:חסידי ויז'ניץ
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים אוקראינים
קטגוריה:ילידי 1869
קטגוריה:אוקראינים שנפטרו ב-1939