חוק כביש אגרה

חוק כביש אגרה התקבל בכנסת ה-13, ב-24 באוגוסט 1995, ה'תשנ"ה. מטרת החוק היא להסדיר את ענייני הנסיעה בכבישים המוגדרים ככבישי אגרה בישראל. כביש אגרה הוא כביש שעליו נחתם חוזה זיכיון בין בעל הזיכיון לבין ממשלת ישראל. חברה אשר זכתה במכרז מקבלת זיכיון לגבות כסף על נסיעה בכביש. אם לא נמצא זוכה, רשאים השרים לקבוע כי הזיכיון יינתן לחברת כביש חוצה ישראל בע"מ.

כבישי האגרה בישראל, נכון ל-2021, הם כביש 6, כביש 6 חוצה צפון, מנהרות הכרמל והנתיב המהיר בכביש 1.

 בעל הזיכיון 
בעל הזיכיון הוא חברה הרשומה בישראל, אשר נמצאה מתאימה ונבחרה במכרז פומבי. על תנאי המכרז ואופן ניהולו מחליטים שר האוצר ושר התחבורה. בין בעל הזיכיון לבין הממשלה נחתם חוזה בשם חוזה זיכיון אשר קובע את זכותו של בעל הזיכיון לגבות ולקבל אגרה ואת יתר זכויותיו וחובותיו של בעל הזיכיון.

 סמכויות 
עם הסמכויות של בעל הזיכיון ניתן למנות את הזכויות הבאות: תִמרור בכביש על פי חוקי התנועה; יכולתו להקים ולהפעיל מתקנים ומכשירי גבייה; קביעת סכום הגבייה עבור נסיעה; יתר על כן, רשאי בעל הזיכיון לפטור מתשלום על נסיעה לפי אמות מידה שנקבעו מראש.

 ההגבלות 
החוק מטיל מספר הגבלות על בעל הזיכיון, לדוגמה, לבעל הזיכיון אין סמכות למנוע מכלי רכב לנסוע בכביש, פרט למקרה של אי תשלום אגרה. בעל הזיכיון מחויב להודיע על כל שינוי בתשלום האגרה.

 אירוע חירום 
במקרה של אירוע חירום, רשאי מפקד מרחב של משטרת ישראל להורות לבעל הזיכיון שאין לגבות אגרה או למנוע שימוש בכביש. דוגמות לאירוע חירום הן: תאונת דרכים, פיגוע חבלני, אסון טבע או כל אירוע אחר שימצא לנכון מפקד המרחב.

כמו כן, חל עליו איסור לעכב אמבולנס, כלי רכב משטרתי, של שירות הביטחון הכללי, של צבא הגנה לישראל או רכב כיבוי שריפות. איסור זה תקף בתנאי שאותם רכבי חירום משמיעים אות אזעקה ומפיצים בפנס מיוחד אור מהבהב.

 גביית אגרה 
כל רכב הנוסע בכביש אגרה מצולם במצלמה או במסרטה באופן אלקטרוני או בכל אופן אחר, והצילום משמש ראייה קבילה בכל הליך משפטי. בצילום צריך להיות מפורט מספר הזיהוי של הרכב, ומקום וזמן המצאות הרכב בעת הצילום.

אם בעל הרכב המצולם מוכיח שהרכב נגנב ממנו, הוא אינו חייב לשלם את האגרה.

 גבייה קולקטיבית שנתית 
מתקיימת גבייה שנתית קבועה קולקטיבית מכל הנהגים במדינה למען מימון כבישים ותחזוקתם. כמו כן, כלי רכב שלא שילמו עד כה על עצם נסיעתם (לדוגמה תיירים), יאלצו לשלם גם כן. נוהג זה מתקיים בכמה מדינות באירופה, למשל שווייץ. בישראל לא נוהגים בשיטה זו.

 עבירות ועונשים 
חוק כביש האגרה מגן על בעל הזיכיון מפני אי תשלום של נהגים בכביש האגרה.

תשלום שלא שולם, לאחר כ-30 ימים יתווסף אליו הפרשי הצמדה (כמוגדר בחוק פסיקת ריבית והצמדה). אם לא שולם גם לאחר כ-3 חודשים מתאריך החיוב, נוסף לתשלום גם תוספות פיגור וריביות. כמו כן, כל החובות ניתנות לגבייה על ידי ההוצאה לפועל.

האוכפים את החוק הם המדינה ובעל הזיכיון, עבור כביש 6, חברת דרך ארץ.

 כבישי אגרה בישראל 

 כביש 6 - חוצה ישראל – כביש אורך מרכזי המחבר את הגליל לצפון הנגב, הופעל לראשונה ב־2004. מופעל על ידי זכיינית פרטית, והתשלום בו מתבצע לפי מקטעים, ללא עמדות גבייה פיזיות.
 מנהרות הכרמל – מערכת מנהרות תת-קרקעית בחיפה. פתוחות מאז 2010, ומופעלות על ידי זכיין פרטי לפי תשלום לכל מקטע.
 הנתיב המהיר בכביש 1 - כביש אגרה המשולב בחניון הנתיב משולב בחניון חנה וסע.

 קישורים חיצוניים 


 תובענה ייצוגית נגד המדינה - אלכסנדר שפירא ושות'


 הערות שוליים 

כביש אגרה
*