ערדסקין

ערדסקין (גם: ערדסקית ו-ערדסקוס) הייתה עיירה יהודית בגליל התחתון, אשר התקיימה בתקופת בית שני, המשנה והתלמוד, ונזכרת בהקשרים שונים בספרות חז"ל.

במקורות
העיירה נזכרת בעיקר בקשר לפועלו של רבי מאיר, אשר ישב בין היתר בעיירה זו ובעיירה טבעין הסמוכה אליה בתקופת מושב הסנהדרין באושה. כך, מובא בתוספתא המעשה הבא: .

כמו כן, מובא במקורות חז"ל מעשה הנוגע לעירוב תחומין בין העיירות טבעין וערדסקין: . מעשה זו מובא בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי גם בגרסה הבאה: .

פירוש השם "ערדסקין" בספרות התלמודית הוא מחתות מנוקבות.

זיהוי
את אתרה של העיירה הקדומה הוצע לזהות, על פי דמיון השם והתיאור הגאוגרפי שבמקורות, בח'רבת קוסקוס הסמוכה לקריית טבעון מצפון, ואשר נסקרה עוד בידי חוקרי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל בסוף המאה ה-19.

יצחק גולדהאר וקליין הציעו לזהות את ערדסקין באל ח'רתייה, בה נמצאת היום שער העמקים. 

לקריאה נוספת
 זאב וילנאי, אריאל – אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, עמ' 6009–6010.

הערות שוליים

קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:ארץ ישראל ביהדות
קטגוריה:הגליל התחתון
קטגוריה:חז"ל
קטגוריה:קצרמר ארכאולוגיה