בני רגב

בנימין (בני) רגב (24 במאי 1945 - 18 ביוני 2024) היה פוליטיקאי ישראלי ששימש כראש עיריית לוד בשנים 1996–1998 ושוב בשנים 2002–2007. הוא הורשע בקבלת שוחד מאיש העסקים דודי אפל ונידון בשנת 2010 ל-18 חודשי מאסר בפועל ושנת מאסר על תנאי.

ביוגרפיה
רגב נולד בשנת 1945 בשם בנימין רגיב. בהמשך עברת את שם משפחתו לרגב. הוא החל את פעילותו הציבורית כמנהל קבוצת הכדורגל הפועל לוד החל מהמחצית השנייה של שנות ה-70 של המאה ה-20. בשנים בהן היה מנהלה העפילה הקבוצה ב־1978 מליגה ב' לליגה א', ושנה לאחר מכן העפילה לליגה הארצית והשלימה עליית ליגה פעם שנייה ברציפות. ב-1982 העפילה הקבוצה לליגה הלאומית, אז הליגה הבכירה של ישראל, לראשונה אחרי 17 שנים. רגב הוביל את הקבוצה ב-1984 לזכייה היסטורית בגביע המדינה בכדורגל, בהדרכתו של המאמן דרור קשטן.

בשנת 1983 נבחר רגב לראשונה כחבר מועצת עיריית לוד מטעם רשימת "לוד יפה". הוא התמודד בנוסף גם לראשות העיר וזכה ב-15% מקולות הבוחרים. הוא לא עלה לסיבוב השני ואחרי הבחירות שימש כסגנו של ראש העירייה מקסים לוי. הקואליציה של לוי ידעה מתיחויות רבות ורגב פוטר בסוף שנת 1988. בשנת 1989 החליט רגב להתמודד מול לוי לראשות העירייה מטעם רשימתו, אך הפסיד. עם זאת הוא נבחר שוב לחבר מועצת עיריית לוד ומונה לסגן וממלא מקום ראש העירייה. רשימתו שמרה על כוחה מהבחירות הקודמות והכניסה שלושה מנדטים גם בבחירות האלה.

בשנת 1993 איחד מקסים לוי את רשימתו עם סיעתו של רגב ועם רשימה נוספת של פעילי ליכוד בעיר. רגב הוצב במקום השני ברשימה המשותפת, שזכתה לתמיכת הליכוד ומפלגת העבודה. בבחירות זכתה הרשימה בתשעה מנדטים ורגב מונה שוב לסגנו וממלא מקומו של לוי.

משפנה לוי בשנת 1996 לפוליטיקה הארצית החליף אותו רגב כראש העירייה, לאחר שנבחר ברוב קולות. רגב נאלץ להתמודד עם גירעון גדול שהוריש לו ראש העיר הקודם ובעיות נוספות בעיר. בבחירות המוניציפליות שהתקיימו בנובמבר 1998 התמודד רגב שוב על ראשות העירייה ברשימה עצמאית בתמיכת מפלגת העבודה, אך הפסיד לפנחס עידן מהליכוד. רגב כיהן כיו"ר האופוזיציה העירונית עד שנת 2000, אז הודח עידן בגלל הגירעון הכבד שצברה העירייה. את מקומו תפסה ועדה קרואה שמינה משרד הפנים, בראשות אריה ביבי. בתום שנתיים של ניהול העיר תחת ועדה קרואה החליט שר הפנים אלי ישי לערוך בחירות בעיר. רגב התמודד שוב לראשות העיר כמועמד עצמאי מול מקסים לוי שפרש מהכנסת ומול יו"ר סניף העבודה החדש בעיר, גבי אסרף. רגב הפסיד וגם רשימתו איבדה מכוחה וירדה ל-2 מנדטים. בזכות קשריו האישיים עם מקסים לוי מונה רגב שוב לסגנו וממלא מקומו. לאחר שמקסים לוי נפטר באופן פתאומי באוקטובר 2002 נבחר רגב כראש העירייה בבחירות פנימיות של חברי המועצה. באותה עת גם הצטרף למפלגת הליכוד. בבחירות המקומיות שנערכו באוקטובר 2003 התמודד רגב על ראשות העירייה מטעם הליכוד וזכה.

תקופתו כראש העירייה התאפיינה במנהל לא תקין ובצבירת גירעונות. במרץ 2004 קיים מנכ"ל משרד הפנים שימוע לרגב, כצעד מקדים להקמתה של ועדת חקירה לבדיקת תפקודה הכספי של עיריית לוד. ועדת החקירה שהקים משרד הפנים המליצה להדיח את רגב ולמנות במקומו ועדה קרואה, אולם ההמלצה לא מומשה ובמקום זאת אישר משרד הפנים לרגב לבצע תוכנית הבראה. שתי עמותות, "תושבים למען מנהל תקין בלוד" ותנועת אומ"ץ, עתרו לבג"ץ במרץ 2006 נגד שר הפנים, בבקשה להורות לו להעביר מתפקידו את רגב ולמנות ועדה קרואה לעיר. בפברואר 2007 הדיח שר הפנים רוני בר-און את רגב והחליט להקים ועדה קרואה. רגב עתר לבג"ץ נגד ההחלטה אך עתירתו נדחתה.

הרשעה בפלילים
בספטמבר 2003 הגישה פרקליטות המדינה כתב אישום נגד איש העסקים דוד אפל וחברת "מגדלי הזוהר" שהייתה בבעלותו, על ארבע פרשות שונות של שוחד ומרמה. על פי כתב האישום, פעל אפל כיזם מקרקעין באזור המרכז, בעיקר באזור לוד וגבעת שמואל, להשגת תמיכתם של עובדי ציבור בענייניו העסקיים באמצעות טובות הנאה כספיות שהעניק להם. בתמורה, על-פי כתב האישום, הבטיח את המשך בחירתם כעובדי ציבור. תחילה הכחיש רגב כל קשר לפרשה, אף על פי ששמו הוזכר בכתב האישום ושימש כעד מטעם התביעה.

לאחר 3 שנות חקירה נעצר רגב לחקירה במאי 2006. רגב נחקר בחשד למספר פרשות שוחד. ביוני 2006, החליטה פרקליטות מחוז תל אביב להגיש כתב אישום נגד רגב, באשמת לקיחת שוחד מדוד אפל. על-פי כתב האישום, מימן אפל וחברת "מגדל הזוהר" שבבעלותו את מערכת הבחירות של רגב לראשות העיר בשנת 1998 בסכום של כ-1.4 מיליון שקלים והוא גם קיבל סיוע לוגיסטי מעובדי החברה. בנוסף העמידה חברת "מגדל הזוהר" ערבות בנקאית לכיסוי חוב ממערכת הבחירות של רגב, ואף חויבה לבסוף לשלם את הסכום בסך 150 אלף שקל. בתמורה קידם רגב כסגן ראש העירייה את ענייניה של שכונת גני אביב שאותה בנה אפל בעיר באותן השנים. רגב פעל גם לסיפוח אדמות מושב גנתון, אותן רכש אפל, ללוד ופעל לשינוי ייעוד הקרקע לצורכי בנייה למגורים.

באפריל 2010, הורשע ונידון ל-18 חודשי מאסר בפועל ושנת מאסר על תנאי, ונקבע כי היה קלון במעשיו. במרץ 2013 השתחרר לאחר שנה בכלא. עונשו קוצר בשליש בשל מצב בריאותו הקשה ובגין התנהגות טובה.

אחרית ימיו
ממוזער|האצטדיון העירוני על שם בני רגב.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2018 הודיע רגב שיתמודד על מקום במועצת העיר. מועמדותו גררה דרישה לפסילתה מצד התנועה לאיכות השלטון ובסופו של דבר הוא לא התמודד.

באפריל 2024 הוחלט לקרוא לאצטדיון הכדורגל העירוני בלוד על שם רגב.

רגב נפטר ב-18 ביוני 2024, והובא למנוחות בבית העלמין הישן בלוד . הותיר אחריו אישה, חנה, שלושה ילדים ונכדים. התגורר בלוד.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:מורשעים בעבירות שוחד בישראל
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות ישראלים שהורשעו בדין
קטגוריה:עסקני כדורגל ישראלים
קטגוריה:ראשי עיריית לוד
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם העבודה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
קטגוריה:אישי ציבור ישראלים שהוטל עליהם מאסר