ההפיכה הצבאית במיאנמר (2021)

ההפיכה הצבאית במיאנמר החלה ב-1 בפברואר 2021 בשעות הבוקר המוקדמות, כאשר יועצת המדינה של מיאנמר  (ראש הרשות המבצעת) אונג סן סו צ'י, נשיא מיאנמר וין מיין, ומנהיגים אחרים של מפלגת השלטון, הליגה הלאומית לדמוקרטיה, נעצרו ונכלאו על ידי טטמדאו, הכוחות המזוינים של מיאנמר. שעות לאחר מכן, הכריז צבא מיאנמר על מצב חירום למשך שנה, והודיע כי השלטון הועבר למפקד הכוחות המזוינים, מין אונג הלינג.

 רקע 
השלטון הצבאי במיאנמר (ששמה הרשמי עד 1989 היה "בורמה"), החל לאחר . שנים לאחר מכן הפכה אונג סן סו צ'י, בתו של המייסד המודרני במדינה, אונג סן, לפעילה פרו-דמוקרטית בולטת. בשנת 1990 נערכו  חופשיות באישור הצבא, שהביאו לניצחון מוחץ של מפלגתה של סו צ'י, הליגה הלאומית לדמוקרטיה (NLD). עם זאת, סירב הצבא למסור לה את השלטון, ושם אותה במעצר בית. בשנת 1991 זכתה סו צ'י בפרס נובל לשלום על פעילותה לקידום הדמוקרטיה במדינה.

בין 2011 ל-2015 החלו  בתהליך איטי, והבחירות שהתקיימו בשנת 2015 הביאו לניצחון של מפלגתו של סו צ'י, הליגה הלאומית לדמוקרטיה. עם זאת, שמר הצבא על כוח משמעותי, כולל הזכות למנות רבע מחברי הפרלמנט.

ההפיכה בשנת 2021 הגיעה לאחר  שנערכו ב-8 בנובמבר 2020, בהן זכתה הליגה הלאומית לדמוקרטיה ב-396 מתוך 476 המושבים בפרלמנט, והניצחון היה בפער גדול יותר בהשוואה לפער בבחירות 2015. המפלגה הממונה על הצבא, , נחלה מפלה בבחירות, כאשר זכתה ב-33 מושבים בלבד.

הצבא חלק על תוצאות הבחירות, וטען כי הייתה הונאת בחירות. שמועות על ניסיון ההפיכה היו במשך כמה ימים, מה שגרם להצהרות דאגה מצד מעצמות המערב בהן, צרפת וארצות הברית.

 אירועים 
דובר הליגה הלאומית לדמוקרטיה, מיו ניונט, אמר כי סו צ'י, ווין מינט, האן ת'ה מינט ומנהיגי מפלגה אחרים "נעצרו" בפשיטה בשעות הבוקר המוקדמות. ניונט הוסיף כי גם הוא צפוי להיעצר בקרוב. ערוצי תקשורת רבים הפסיקו לעבוד, קווי הטלפון לבירה נייפידאו שובשו, ה- הממשלתי הודיע כי אינו מסוגל לשדר בגלל "בעיות טכניות", והפרעות נרחבות באינטרנט דווחו משעה 3 לפנות בוקר חיילים נראו בנייפידאו ובעיר הגדולה ביותר, יאנגון.

לאחר מכן הודיע הצבא באמצעות רשת הטלוויזיה Myawaddy שבשליטת הצבא כי הוא השתלט על המדינה למשך שנה אחת. הצהרה עליה חתם ממלא מקום הנשיא  הכריזה כי האחריות ל"חקיקה, למינהל ולמשפט" הועברה למין אונג הלינג. המועצה הלאומית לביטחון וביטחון, בראשות הנשיא בפועל מיינט סווי ובהשתתפות קציני צבא בכירים, פרסמו הצהרה לפיה ייערכו בחירות חדשות, והשלטון יימסר רק לאחר מכן.

 המחאות 

לאחר מכן, יצאו עשרות אלפים לרחובות במחאה נגד ההפיכה ובדרישה לשחרור ההנהגה האזרחית. שגרירות ארצות הברית במדינה אמרה כי היא קיבלה דיווחים על עוצר ביאנגון ומנדליי החל מ-20:00 ועד 4:00. הצבא פרס כלי רכב משוריינים בערים הגדולות בניסיון לדכא את המחאה. בקאצ'ין שבצפון המדינה נפרסו חיילים בתחנות חשמל, ובאחד מהם הם פתחו באש לעבר מפגינים.

ב-8 במרץ 2021 דיווח הערוץ הממשלתי MRTV שמשרד המידע שלל את הרישיון של חמישה ערוצים. ב-9 במרץ 2021 נדרש השגריר המיאנמרי בבריטניה לשוב לארצו לאחר שגינה את הצבא.

ב-16 במרץ 2021 נהרגו יותר מ-90 מפגינים במהלך הפגנה נגד הההפיכה הצבאית.

 תגובה בינלאומית 
ממוזער|
כמה מדינות הביעו דאגה בתגובה להפיכה, שרבות מהן עודדו דיאלוג בין הממשלה והצבא על מנת לפתור את הנושא. אוסטרליה, ישראל, ניו זילנד וארצות הברית מצדן גינו את ההפיכה וקראו לשחרור פקידים עצורים. קמבודיה, הרפובליקה העממית של סין, תאילנד והפיליפינים סירבו במפורש לתמוך בצד שמאפיין את ההפיכה כעניין פנימי.

האו"ם, באמצעות מזכירו הכללי, אנטוניו גוטרש, גם גינה בחריפות את מעצרם של מנהיגים אזרחיים, ותיאר את ההתפתחויות כ"מכה קשה לרפורמות הדמוקרטיות במיאנמר", והוסיף כי תוצאות הבחירות הכלליות בנובמבר מספקות "מנדט חזק" עבור ה-NLD.Statement attributable to the Spokesperson for the Secretary General - on Myanmar

קישורים חיצוניים





 הערות שוליים 

קטגוריה:2021 באסיה
קטגוריה:מיאנמר: היסטוריה
מיאנמר 2021