שלמה גואטה

270px|ממוזער|שמאל|אלוף-משנה שלמה גואטה בלשכתו כראש מחלקת מחקר של מודיעין חיל הים
270px|ממוזער|שמאל|שלמה גואטה - קבלת דרגת רב-סרן מאלוף זאב אלמוג, 1981
270px|ממוזער|שמאל|אלוף-משנה שלמה גואטה בעת קבלת מינוי ראש מחלקת מחקר במודיעין חיל הים מהרמטכ"ל דן שומרון
270px|ממוזער|שמאל|שלמה גואטה באחת מגיחות הסיור בזירת ים סוף

שלמה גואטה (נולד ב-1 באוקטובר 1952) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה, ששירת כראש מחלקת המחקר של מודיעין חיל הים. בוגר החוג להיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב, מומחה להיסטוריה של המודיעין הימי. עוסק מאז פרישתו לגמלאות במחקרי היסטוריה צבאית ואזורית. תחום התמחותו העיקרי הוא מחקר צבאי של ציי ערב והמרכיב הימי של ארגוני הטרור, צה"ל ומלחמות ישראל, בעיקר מלחמת יום הכיפורים וההתמודדות עם הטרור הימי. במקביל, מאז שנת ה-60 למדינת ישראל, הוא עוסק בחקר המורשת של המודיעין הימי לדורותיו. משנת 2019 משמש כעמית מחקר במרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה. מאז תחילת 2020 חבר בעמותת המרכז למלחמת יום הכיפורים.

 ביוגרפיה 

שלמה גואטה נולד בחדרה ב-1 באוקטובר 1952. הוא גדל בשכונת גבעת אולגה, ולמד במוסדות חינוך דתיים בגבעת אולגה וחדרה. התגייס לצה"ל בשנת 1971 למודיעין חיל הים. כבעל פרופיל נמוך, הוא שובץ כחוקר מודיעין במפקדת חיל הים, אולם תוך כדי שירותו התעקש להעלות את הפרופיל הרפואי שלו. לאחר שהצליח, יצא בתחילת שנת 1973 לקורס קצינים בבה"ד 1, ובהמשך השלמת קציני מודיעין בבית הספר למודיעין. במלחמת יום הכיפורים שירת כקצין משמרת בחמ"ל המודיעין הימי, ולקראת ימיה האחרונים, נשלח לשארם א-שייח ומונה לעוזר קצין מודיעין בזירת ים סוף עד שנת 1975. במהלך שירותו בזירת ים סוף היה מעורב בין השאר בפעילות המבצעית של ספינות הטילים שהגיעו לזירה באביב 1974. בשנים 1975–1977 שירת כעוזר ראש מדור מחקר מודיעין טכני. לאחר מכן שירת כראש מדור כלי שיט ורכש בענף אמל"ח אויב. בשנים 1978–1981 למד תואר ראשון באוניברסיטת תל אביב אותו סיים בהצטיינות בקיץ 1981, ובמסגרת תעסוקות קיץ שירת כראש מדור פעילות, וכראש מדור מחשב במודיעין חיל הים. לאחר סיום לימודו האקדמיים מונה בשנת 1981 לראש מדור טרור (פח"ע) ימי וצי סוחר. בתפקיד זה עסק בהכנות למבצע של"ג כמו גם הליווי המודיעיני של הטרור הימי לאחר פינוי המחבלים מלבנון. בסוף שנת 1984 מונה לראש מדור הכוונת האיסוף, במהלך תפקיד זה השתתף בקורס הבין-שירותי הבכיר למודיעין, וקיבל פרס ראש אמ"ן לחשיבה יוצרת על חלקו, יחד עם נוספים, בסיכול פעולת טרור גדולה בדרך הים, ערב יום העצמאות תשמ"ה - מבצע דרך נץ. בשנת 1986 מונה לראש ענף איסוף במודיעין חיל הים. בשנת 1989 מונה לראש מחלקת המחקר של מודיעין חיל הים, בתפקידיו הבכירים האחרונים ביחידת המודיעין הימי עסק רבות בטרור הימי ובציי ערב של מדינות העימות. מאז שקודם לדרגת רס"ן שימש כמנחה מקצועי לקורסי ההדרכה הייעודיים של המודיעין הימי בבסיס ההדרכה של חיל הים.

אתגרי המודיעין בתקופת שירותו
בשנות שירותו עסק גואטה רבות במחקר טכנולוגי של איומים ימיים וכן בהתמודדות מול הטרור הימי. בשנות כהונתו כראש מחלקת מחקר הייתה מחלקתו מעורבת במגוון נושאים שהבולטים בהם: מבצע אבק דרכים - המעורבות והנוכחות החריגה של חיל הים הסורי בלבנון, מלחמת המפרץ הראשונה וההיערכות של הציים הזרים לקראתה ובמהלכה, ובכלל זה המעקב אחר תנועת האוניות שהובילו את הגייסות של מדינות הקואליציה לשדה המערכה. מתחילת שנות ה-80 ועד לסיום כהונתו בקבע, ואף לאחר מכן בשירות מילואים פעיל עסק שלמה רבות במחקר ואכוונת האיסוף אודות מרכיב הטרור הימי של ארגוני המחבלים. היו אלה שנים שבהן פעל חיל הים באינטנסיביות נגד יעדי מחבלים בלבנון ובמדינות הפזורה וסיכל ניסיונות רבים של המחבלים לנצל את התווך הימי לפיגועים או לתובלת אמצעי לחימה והעברת פעילים בין המוקדים השונים. לפעילותו זו של חיל הים היה שותף גם המודיעין של חיל הים. בהקשר זה יצוין סיכול מוצלח שתוכנן להתבצע בסמיכות ליום הזיכרון לחללי מערכות ישראל באפריל 1985, מבצע דרך נץ.

מבצע דרך נץ

מסוף שנת 1984 ובשנת 1985, בתפקידו כראש מדור הכוונת האיסוף, הצטבר מידע מודיעיני שהצביע על כוונת אש"ף לבצע פיגוע מיקוח בישראל ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. הפיגוע תוכנן על ידי אבו ג'יהאד ובמסגרתו היו אמורים להפליג מאלג'יריה לישראל מחבלים כנוסעים סמויים, החבויים במכולה שעל סיפון ספינת משא. תוכנן כי המחבלים ירדו מהספינה במרחק 60 מייל מחופי תל אביב על גבי שלוש סירות גומי כשהם מצוידים ברובים, מטולי אר פי ג'י וחומר נפץ. עם הגעתם לחוף בת ים תוכנן כי המחבלים יטביעו או יקברו את סירות הגומי, ולאחר מכן ישתלטו על אוטובוס מלא בנוסעים. המחבלים תכננו לחדור עם האוטובוס לבסיס הקריה, שם היו אמורים לתפוס קצינים בכירים כבני ערובה, בנוסף לנוסעי האוטובוס. תמורת בני הערובה תכננו המחבלים לדרוש שחרור של כ-150 אסירים ערביים הכלואים בישראל. אם המבצע ישתבש תוכנן כי המחבלים יבצעו ירי לשם הרג המוני. לצורך המבצע רכש אש"ף שתי ספינות משא בינוניות, "מון לייט" ו"אטבירוס", שעגנו בעיר ענאבה שבמזרח אלג'יריה סמוך לגבול תוניסיה, מרחק 2,900 קילומטרים מחופי ישראל.

לאחר דיון במטה הכללי, החליט הרמטכ"ל, משה לוי, לקבל את המלצת מפקד חיל הים, האלוף אברהם בן שושן, על טיבוע הספינות בנמל המוצא, בפשיטה של כוח שייטת 13. מפקד שייטת ספינות הטילים, שמעון מאיר, נקבע כמפקד המבצע, ועל כוח שייטת 13 פיקד ידידיה יערי, מפקד שייטת 13 ולימים מפקד חיל הים. ב-15 באפריל 1985, בוצע מבצע דרך נץ לסיכול הפיגוע, שייטת ספינות הטילים ושייטת 13 של חיל הים הישראלי ביצעו פשיטה וטיבעו בנמל ענאבה שבאלג'יריה את הספינה "מון לייט", אחת משתי האוניות שנועדו לשמש את ארגון אש"ף כדי לבצע פיגוע מיקוח בישראל. המבצע הושלם בליל 20 באפריל 1985, כאשר זיהתה ספינת הטילים אח"י מולדת את אוניית המחבלים השנייה, "אטבירוס" צפונית מזרחית לפורט סעיד. "מולדת" הצליחה להטביע את "אטבירוס" בטרם הספיקה זו האחרונה להוריד למים את קבוצת המחבלים ואת שלוש סירות הגומי. לאחר הסיכול נמשו מהמים מספר ניצולים מקרב המחבלים, וגואטה היה מעורב בחקירתם. גואטה קיבל את פרס ראש אמ"ן לחשיבה יוצרת על חלקו, יחד עם נוספים, בסיכול המבצע.

מבצע אבק דרכים

בתקופת כהונתו טיפל גואטה במידע המודיעיני שהחל להצטבר על התארגנות לפיגוע גדול בישראל באביב 1990. המודיעין הימי ובמרכזו מחלקת המחקר החלו לצבור סימנים שהעידו על התארגנות של החזית לשחרור פלסטין (חש"פ) בראשות אבו עבאס, לביצוע פיגוע בישראל. ההכנות לפיגוע התבצעו בלוב, בסיוע חיל הים המקומי. על פי המידע שהתקבל, ההיערכות, שנמשכה שבועות רבים, הייתה לקראת פיגוע גדול שיתבצע בדרך הים, על ידי הורדת סירות קטנות מספינת אם. ההיערכות לסיכול פיגוע זה קיבלה את הכינוי "אבק דרכים". לקראת השבוע האחרון של חודש מאי איתר מודיעין חיל הים את המועד בו בשלה המוכנות להוצאת הפיגוע לפועל, והצביע על מועד יציאת הכוח המפגע של המחבלים מלוב: בבוקר או בצהרי יום 27 במאי. המודיעין העריך כי כוח המחבלים ייצא ממערב לוב, ממרחב טריפולי.

בשעות הצהריים של יום שלישי, 29 במאי 1990, ערב חג השבועות, הפיץ מודיעין חיל הים התרעה ולפיה הפיגוע הגיע לשלב מימוש בטווח הזמן המיידי. לכך התווספה הערכה בעל פה לפיה עיתוי המימוש, כלומר עיתוי הורדת הסירות מאוניית האם לים, יתחרש מערבית לחופי ישראל ביום רביעי, 30 במאי, חג השבועות. הערכה זו התקבלה על פי משך הזמן ההפלגה הדרוש מאזור טריפולי לנקודת ההורדה מערבית לחופי ישראל. הפצת ההתרעה בערב החג, בצהרי 29 מאי, נבעה מהיציאה לחופשת החג והצורך שהגורמים המבצעיים יגבשו את המתווה המבצעי לסיכול הפיגוע במהלך היומיים הקרובים.

בשעות הערב המאוחרות של אותו יום, 29 במאי, התקבלה אינדיקציה מודיעינית חדשה על פעילות חריגה בארגון אבו אל עבאס. הקצין התורן במודיעין חיל הים, ניר פרס, הזעיק את שלמה גואטה, אז ראש מחלקת המחקר בדרגת אלוף-משנה. אף כי היה אפשר לייחס את המידע לנושאים אחרים החליט גואטה לראות באינדיקציה סימן המעיד על התרחשות הפיגוע הגדול, ולפיכך קיבל החלטה להפיץ התרעת בזק מודיעינית לכל יחידות חיל הים בים התיכון: . בעקבות זאת ניתנה לכל גורמי הפיקוד ולמערך הביטחון שוטף והשליטה בחיל הים, התרעת בזק בכתב ובעל-פה, לפיה התרחשות "אבק דרכים" רלוונטית עוד באותו לילה, בין 29 ל-30 במאי. בעקבות ההתרעה וההיערכות, נעצרו חלק מן הסירות בים, ואחת שהצליחה להגיע לחוף ניצנים התגלתה בשלב מוקדם ואנשיה נלכדו או נהרגו.

לאחר פרישתו 

בשנת 1993 פרש משירות קבע, בין השנים 1994–2019 שירת במילואים בתפקידים בכירים במודיעין הימי, בין השאר בתפקידי בקרה שונים ומחקרים מיוחדים. לקח חלק כחבר בשתי ועדות בדיקה: האחת בנוגע לאסון השייטת (ספט' 97) והשנייה הפגיעה בספינות הטילים "חנית" במלחמת לבנון השנייה (יולי 2006).

היה חבר ב"ועדת זוהר" לבדיקת אסון השייטת, בראשות תת-אלוף, גדי זוהר, חבר נוסף בנמנה עם הוועדה היה תת-אלוף איתן לידור, קצין הנדסה קרבית ראשי לשעבר שהתמקד בסוגיית המטענים. ועדת החקירה המשולבת ניסתה להסביר מה גרם לפיצוץ - מארב של כוח עוין או תאונה, ובהנחה שהיה מדובר בכוח עוין, האם וכיצד הושג המודיעין על הפעולה. במסקנות הוועדה נקבע, לפי כמות הפיצוצים וממצאים על סמך הרכּב המטענים שהתפוצצו, כי באירוע הייתה מעורבות של מטען זר; המטענים שנשא הכוח היו תקניים, ולא הכילו רכיבים דומים לאלה אשר גרמו לרוב המכריע של הפציעות אצל לוחמי הכוח; ישנה "סבירות בלתי מבוטלת" כי האירוע במהותו היה פעילות מבצעית יזומה מבעוד מועד של חזבאללה, ולא מארב אקראי שהתמקם בשטח, וזאת על רקע חשש של ארגוני המחבלים מפני פעילות צהל"ית צפויה על-פי ניתוח של הערכת מצב. הוועדה הוקמה בשביל להשלים את עבודתה של ועדת אופיר בתחומי המודיעין והחבלה. בסיכומי ועדת זהר נאמר במפורש: "לפי כמות הפיצוצים ועל סמך הרכב המטענים שהתפוצצו עולה כי באירוע הייתה מעורבות של מטעני חבלה זרים. המטענים שנשא הכוח היו תקניים, ולא הכילו רכיבים דומים לאלה אשר גרמו לרוב המכריע של הפגיעות אצל לוחמי הכוח". במסקנות הוועדה נאמר כי אם השידורים הגלויים של גיחות המזל"ט נקלטו, אפילו בחלקם, על ידי החזבאללה, היה בכך כדי לחשוף באופן מובהק את מתווה הפעולה של השייטת. "יש סבירות בלתי מבוטלת כי האירוע במהותו היה פעילות מבצעית יזומה, מבעוד מועד, של חזבאללה, ולא מארב אקראי שהתמקם בשטח", קבעה הוועדה. הרמטכ"ל אמנון ליפקין-שחק לא קיבל את מסקנות ועדת זהר, וכך נותר דו"ח ועדת אופיר – הקובע שמדובר היה במארב אקראי – כמסקנה הרשמית שאין עליה עוררין. לימים התברר כי מסקנת הצוות הייתה נכונה כאשר חסן נסראללה מזכ"ל החזבאללה חשף באוגוסט 2010 את העובדה כי ארגונו הצליח ליירט את שידורי המזל"ט של ישראל ואף הודה כי בזכות כך הם השכילו להניח מארב מתוכנן לכוח השייטת.

שלמה גואטה היה חבר גם בוועדת מאור לבדיקת היפגעותה של הספינה אח"י חנית במלחמת לבנון השנייה, במסגרת התחקיר התברר כי בשנת 2003, הזהיר בכיר באגף המודיעין במטכ"ל קצינים במספן המודיעין, כי עליהם לקחת בחשבון שהטיל יעבור לידי החזבאללה. בדו"ח מיוחד שהגיש גואטה, הוא הצביע על חוליות חלשות בתהליך המחקר וההערכה המודיעיני בשנים שקדמו לאירוע, שאילולא הן ניתן היה להעריך בסבירות לא מבוטלת דבר קיומו של טיל ימי ייעודי ברשות החזבאללה. בנוסף התברר, כי בבוקר האסון בדיון במספן, הציג אחד מקציני המודיעין הימי תרחיש של הימצאות הטיל בידי חזבאללה. הוא אף העלה את הדברים על הכתב, אולם בחיל לא נעשה דבר כדי להיערך לירי הטיל, והספינה שטה מול חופי ביירות מבלי להפעיל את מערכות ההגנה הדרושות. מפקד חיל הים, האלוף דודו בן-בעש"ט, הודה כי החיל ראה בתרחיש של ירי טיל מסוג זה מחוף לבנון "משהו בתחום הבדיוני והמופרך".

תפקידים באזרחות

משנת 1993 מילא תפקידים בכירים בעיריית רעננה, תחילה בתפקיד ראש אגף חזות העיר, ובשנת 1996 עבר לתפקיד ראש המינהלת להקמת שכונה לזוגות צעירים ברעננה בשיתוף משרד השיכון ומינהל מקרקעי ישראל. בשנים 1996–2008 היה ראש מנהל הנדסה ותשתיות בעירייה. בשנים 2008–2011 כיהן כסמנכ"ל עיריית רעננה לתכנון אסטרטגי ויו"ר דירקטוריון תאגיד המים העירוני, בשנים 2011–2014 היה עוזר מנכ"ל החברה הכלכלית ברעננה, וחזר לתקופה קצרה לתפקיד ראש מנהל ההנדסה ותכנון בעירייה. עד לפרישתו הסופית מהעירייה והחברה הכלכלית, במשך תקופה של כשנה נוספת המשיך לבקשת העירייה לתת שירותים כיועץ חיצוני בנושאים שהתמחה בהם. במכלול תפקידיו הבכירים בעיריית רעננה היה שותף, מעל שני עשורים, לצוות מקצועי בעירייה שקידם את פיתוח העיר ושקד מאפייני התכנון שלה בהווה ובעתיד. בין השאר, עבודות תשתית ופיתוח נרחבות במאות מיליונים, קידום תוכניות מתאר שכונתיות רבות וגולת הכותרת קידום, יחד עם חבריו בצוות המקצועי, התנעת עבודת המטה שהביאה בסופו של דבר לאישור תוכנית מתאר חדשה לעיר רעננה רע/3000, שקיבלה תוקף לאחר פרישתו.

בשנת 2014 פרש מתפקידו בעירייה, ומאז עוסק במחקר המורשת של המודיעין הימי לדורותיו ומחקר היסטורי של חילות הים במזרח התיכון. משנת 2019 משמש במרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה. מאז תחילת 2020 חבר בעמותת המרכז למלחמת יום הכיפורים.

גואטה סיים בהצטיינות לימודי תואר ראשון בחוג להיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב. כמו כן השתתף בשנת הפרישה מצה"ל, ב-1993 בקורס מנהל עסקי בכיר ("תלם"- תוכנית למנהלים) בפקולטה למנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. בהמשך בשנים 2008–2009, לאור תפקידו כסמנכ"ל העירייה וכיו"ר תאגיד המים של רעננה השתתף בקורס מנכ"לים ודירקטורים מטעם מרכז השלטון המקומי, ובחסות אקדמית של אוניברסיטת בר-אילן. מאז קיץ 2019, משמש כעמית מחקר במרכז למדיניות ואסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה ובמקביל הוא ממשיך לחקור את מורשת המודיעין הימי לדורותיו.

מחקרים ופרסומים
מאמרים
 אריה אורן ושלמה גואטה, ים המידע – המודיעין הימי בצה"ל, מאמר בספר מלאכת מחשבת – 60 שנות מודיעין ישראלי - מבט מבפנים, בעריכת עמוס גלבוע ואפרים לפיד, המרכז למורשת המודיעין בשיתוף ידיעות אחרונות ספרית חמד, 2008, עמ' 204–211.
 אריה אורן, שלמה גואטה, מודיעין הימי, הרצאה במסגרת הקורס על חיל הים, שודר באוניברסיטה המשודרת, 12 בינואר 2012
 סיוע לתת-אלוף בדימוס עמוס גלבוע בהפקת ספרו דרמה בים האדום-לכידת אוניית הנשק קארין א, 2017, הכנת העזרים הוויזואליים והנספחים של הספר
 מיכה רם והמודיעין הימי באתר משמר המורשת הימית, 16 בינואר 2018
 הצי המצרי: התחדשות לאור אתגרים משולבים, באתר IsraelDefense, תאריך 24 במאי 2020
 קרב מידווי – "ידיעות זהב" שלא הוחמצו פורסם לראשונה ב"מבט מל"מ" (גיליון 74, 2016) לינק, בהוצאת המרכז למורשת המודיעין. מאמר מעודכן באתר "רגעים היסטוריים", מאי 2020
 הצי האיראני - תאונת ירי של טיל ימי במפרץ עומאן, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, מאי 2020
 המדיניות הימית של איראן כפי שמצאה את ביטויה ב"מלחמת המכליות" של 2019, הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2019/20, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2020
 סמיון פולינוב, שלמה גואטה, טורקיה-סקרים גאו-פיזיים ימיים של Oruc Reis וספינות מחקר אחרות במזרח הים תיכון, הסדנה האסטרטגית, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה, אוניברסיטת חיפה, 3 נובמבר 2020
 שלמה גואטה ועילי רטיג, יוזמות סיוע איראניות למשבר הדלק בלבנון הן סיכון אסטרטגי לישראל, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2021
 מצרים - הנחיתה הימית שלא התרחשה במלחמת אוקטובר 1973 - מלחמת רמצ'אן, המרכז למלחמת יום הכיפורים, ספטמבר 2022
 הנחיתה הימית הישראלית שלא התרחשה במלחמת יום הכיפורים, המרכז למלחמת יום הכיפורים, אוקטובר 2022
 שלמה גואטה ואודי ערן, מודיעין חיל הים לקראת ובמהלך המלחמה, מבט מל"מ 94, חלק ב', יוני 2023, עמ' 48-51
 הזירה הימית, יום פקודה: מלחמת יום הכיפורים - להביט לאמת בעיניים, גדעון אביטל-אפשטיין (עורך), הוצאת ידיעות אחרונות ספרי חמד, 2023, עמ' 631-658
 שלמה גואטה, שפי מלמד, המוכנות המודיעינית הטכנו -לוגיסטית וההפעלתית והמבצעית של חיל הים לקראת ובמהלך מלחמת יום הכיפורים, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, אוקטובר 2023
 מלחמת יוה"כ - הזירה הימית מנקודת ראות של האויב תקציר מנהלים והיגדים ברמת המאקרו לכנס 50 שנים למלחמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, יולי 2024

מחקרים
 כוח אל קודס בהנהגתו של קאסם סולימאני - מעורבות בתחום הימי, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, מרכז עזרי לחקר איראן והמפרץ הפרסי, אוניברסיטת חיפה, ינואר 2020
 הצי המצרי בעת החדשה – מאין הוא בא ולאן הוא הולך? האם בדרכו להיות צי של "מים ירוקים"?, הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2019/20, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2020
 הצי הטורקי – תהליך התעצמותו ודוקטרינת הפעלתו, הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2020/21, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2021
 הפתעת המיקוש הימי המצרי במלחמת יום הכיפורים, הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2020/21, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2021
 סמיון פולינוב, שלמה גואטה, מרבצי גז טבעי בתחומי "המים הכלכליים" של מצרים בים התיכון ובים האדום, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, יולי 2020
 "מים כלכליים" (EEZ) במרחב הים האדום,  הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2021/22, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2022
 שלמה גואטה ומוטי אלהרר, התפתחות הזרוע הימית של איראן בשנים האחרונות והמשמעויות לישראל ולמדינות המזה"ת, הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2021/22, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2022
 העלאת כוננות גרעינית בכוחות הים הרוסיים, מבצעים אמפיביים, הקרנת עוצמה מהים לחוף, מיקוש וסגר ימי, בתוך: סיכום דיון מומחים בנושא המערכה הימית בין רוסיה לאוקראינה, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, יוני 2022
 חיל הים המצרי לקראת ובמהלך מלחמת ששת הימים: כגודל הציפייה כך גודל האכזבה, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, ספטמבר 2022
 מצרים והמים הכלכליים (EEZ) שלה במזרח הים התיכון,  הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2022/23, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2023
 הלחימה והאיום של החות'ים במרחב הימי מאז פרוץ מלחמת 'חרבות ברזל', הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2023/24, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2024
 Shlomo Guetta and Motti Elharar, The Development of the Iranian Naval Branch in Recent Years and the Implications for Israel and the Middle Eastern Countries, Maritime Strategic Evaluation for Israel 2021/22, Maritime Policy and Strategy Research Center (HMS), University of Haifa, April 2022, pp. 139-163
 Exclusive Economic Zones (EEZ) in the Red Sea Region: Risks and Opportunities, Maritime Strategic Evaluation for Israel 2021/22, Maritime Policy and Strategy Research Center (HMS), University of Haifa, April 2022, pp. 221-243
 Egypt and its Exclusive Economic Zone (EEZ) in the Mediterranean, Maritime Strategic Evaluation for Israel 2022/23, Maritime Policy and Strategy Research Center (HMS), University of Haifa, 2023, pp. 1-23

 הרצאות 
 , יום העיון השנתי של קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה 2020, תאריך 12 במאי 2020
 הזירה הימית במלחמת יום כיפור - המודיעין לקראת ובמהלך המלחמה, המודיעין במלחמת יום הכיפור - ההיבטים האופרטיביים: פיקודים וזרועות, המרכז למורשת המודיעין, יום עיון שנערך ב-19 באוקטובר 2020, לצפייה במצגת
 המודיעין הימי במלחמת העצמאות 1947–1949, המודיעין במלחמת העצמאות – מבט משלוש זוויות על המודיעין ללחימה הראשונה בהיקף כלל ארצי, המרכז למורשת המודיעין, יום עיון שנערך ב-18 באפריל 2021
 הים האדום בראייה אסטרטגית, הרצאה ביום העיון השנתי ה-18 לזכרו של ראובן חייקין, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה, 18 בינואר 2022
 , סמינר היסטוריה צבאית, אוגוסט 2022 (מצגת ההרצאה)

 השפעת האיום הימי החות'י בדרום הים האדום על השיט למדינת ישראל ושאר העולם, יום עיון - עמותת חיל הים, 14 בינואר 2024
 האיום הימי האיראני - על קצה המזלג, יום עיון - עמותת חיל הים, 14 בינואר 2024
 מלחמת יוה"כ - ההסגר הימי המצרי במרכז ודרום הים האדום, סמינר להיסטוריה צבאית בנושא: תימן וזירת ים סוף במלחמות ישראל, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, 29 בפברואר 2024
 ההסגר הימי החות'י והניסיונות להתמודד מולו (השפעתו על השייט למדינת ישראל ולספנות העולמית), המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, 29 בספטמבר 2025

 ראיונות 
 מבצע דרך נץ -חלק 1 – מסע של 3000 ק"מ, פודקאסט קטעים - חגיגה לאוזניים!
 ערוץ הפודאסטים של אוניברסיטת תל אביב - 17 בדצמר 2024, התנועה החות'ית בתימן בשיתוף ענבל נסים לובטון במרכז דיין.
 למה החות׳ים נכנסו למערכה? - 9 בדצמבר 2024, תומר אביטל נפגש עם אל"ם בדימוס שלמה גואטה.

תרגום חומרים ערביים
 ליווא (אלוף) ימי, מחמד עבד א-רחמן רא'פת, מבצע זריחה, מתוך ספר זיכרונותיו, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: שלמה גואטה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, אוגוסט 2025
 ד"ר אימן מחמד עיד, גדודי טילי החוף ומקומם (או תפקידם) במלחמת השישה באוקטובר, קבוצת 73 היסטוריונים, אלמצוור (מצרים) גיליון 5217, 2 באוקטובר 2024, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: שלמה גואטה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, יוני 2025
 אדמירל פואד אבו ד'יכרי, "הצי המצרי - הדרך לאוקטובר", חלק שלישי, 1986, עריכה מקצועית, הערות שוליים ודברי סיכום: גואטה שלמה, תרגום מערבית: יצחק ורדי 2025, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים; פרופ' שאול חורב, פתח דבר לספרו של האדמיראל פואד אבו – ד'יכרי, מפקד חיל הים המצרי במלחמת יום הכיפורים, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2025
 אדמירל פואד אבו ד'יכרי התבטאויות שלו על הזירה הימית ועל תפקוד הכוחות הימים במלחמת אוקטובר 1973, 1975 – עריכה מקצועית, הערות שוליים ודברי סיכום: גואטה שלמה, 2020, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
 ריאיון עם לואא' (אלוף) ימי מג'די נאצף, 2019 - תרגום: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: שלמה גואטה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, 15 בנובמבר 2020
 סיפורו של קצין חיל הים שנטל חלק במיקוש הימי בכניסה למפרץ סואץ במלחמת אוקטובר 1973 - עדותו של: עקיד (אל"ם) ימי מחמוד עות'מאן זיד, תרגום: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: שלמה גואטה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
 ריאיון עם פריק (אלוף ימי) אחמד ח'אלד מפקד חיל הים המצרי היוצא במהלך מסיבת עיתונאים לרגל יום חיל הים המצרי, באוקטובר 2021 - תרגום: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: שלמה גואטה, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2022
 היכרות וראיון עם לוואא' ימי בדימוס יוסרי קנדיל - ראש המודיעין הימי המצרי במלחמת ההתשה ובמלחמת אוקטובר 1973 - מתוך הפייסבוק במצרים: "גיבורים נשכחים" מתאריך 5 יוני 2013 - תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, 7 במרץ 2022
 סרטון הסברה אודות חיל הים המצרי במלחמת אוקטובר 1973 - הופק על ידי חיל הים המצרי בנובמבר 2017 - תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, במרץ 2022
 פרק סוף דבר (סיכום) ונספח א' - הישיבה ההיסטורית החשובה ביותר (תאריך 24 באוקטובר 1972) - מתוך ספרו של אדמירל מחמוד פהמי, דף מההיסטוריה, זיכרונות לוואא' ימי מחמוד פהמי, מפקד חיל הים ושר התעבורה הימית, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, מרץ 2022
 פרק 7 - מלחמת ההתשה, פרק 8 - מלחמת אוקטובר 1973, מתוך ספרו של עבדו מובאשר – תולדות הצי המצרי, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, נובמבר 2022
 ניתוח מאמר של אדמירל רפעת אשרף - ראש אגף המבצעים בצי המצרי אודות הזירה הימית במלחמת יום הכיפורים מנקודת ראות על הזירה הימית במלחמת אוקטובר, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, 2023, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
 ספרו של מחמד חאפט' אסמאעיל, הביטחון הלאומי של מצרים בעידן האתגרי, פרקים 8-16 תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, יולי 2023
 קטע מתוך עדותו של מפקד ספינת טורפדו מצרי שפעל בזירת ים סוף במלחמה, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, ספטמבר 2023
 תכנון החפה ימית במפרץ סואץ לקראת מלחמת אוקטובר 1973, מתוך מסמכי משרד ההגנה המצרי ששוחררו בפברואר 2024, תרגום מערבית: יצחק ורדי עריכה מקצועית: גואטה שלמה
 פקודות שהועברו לכוח המשחתות שביצעו את ההסגר הימי בים האדום במלחמת יוה"כ (מלחמת אוקטובר 1973), מתוך מסמכים ששוחררו בפברואר 2024 על ידי משרד ההגנה המצרי, תרגום ראשוני מערבית: דורון סקל, תרגום מלא ומבוקר מערבית: יצחק ורדי, עריכה והשלמות מקצועיות: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, 2024
 תפקיד הצוללות המצריות במלחמת אוקטובר 1973 בפרוטרוט - מסמך מיוחד 1, אתר קבוצת היסטוריונים 73, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, 2024
 ראיון עם עקיד (אל"ם) ימי וחיד סעד א-דין – שירת בחיל הים המצרי / חטיבת הצוללות במלחמת אוקטובר 1973 שימש כקצין טורפדו בצוללת R מספר 22, אתר קבוצת היסטוריונים 73, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, מאי 2024
 שנים בלב הסכסוך - היבטים ימיים מתוך זיכרונותיו של הגנרל מחמד אחמד צאדק, שר המלחמה לשעבר, מתוך ספרו של עבדו מובאשר – תולדות הצי המצרי, תרגום מערבית: יצחק ורדי (נתנו כתף משה אוזן ודורון סקל), עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, מאי 2024
 האלוף הימי חאמד פתוח – סיור ימי מאחורי קווי האויב, אתר קבוצת היסטוריונים 73, תרגום מערבית: יצחק ורדי, עריכה מקצועית: גואטה שלמה, אתר המרכז למלחמת יום הכיפורים, יוני 2024
 הרצאת יוסרי קנדיל בשנת 1988 - בכנס 25 שנים למלחמת אוקטובר 73 והתייחסות של אלוף ימי אשרף רפעת, הסמינר האסטרטגי מלחמת אוקטובר אחרי 25 שנים, הסמינר האסטרטגי 1998 – קהיר, אוגדן ההרצאות, פורסם ב-2015, תרגום מערבית: יצחק ורדי, איתור המקור וסיוע: פסח מלובני, עריכה מקצועית: שלמה גואטה (בסיוע עם המתרגם), אוגוסט 2024

קישורים חיצוניים


 אל"ם שלמה גואטה, דברי הספד ופרידה מאל"ם (מיל') ניר פרס ז"ל - שנאמרו ביום קבורתו בתאריך 12.1.20, כז' בטבת תשע"ב
 אל"ם שלמה גואטה, זיכרונות של אל"ם (דימ') שלמה גואטה מתפילת יום הכיפורים תשלד - אוקטובר 1973, ספטמבר 2020
 אל"ם שלמה גואטה, הזירה הימית במלחמת יום הכיפורים - ריכוז חומרים ומידע תעודי, מאי 2021

הערות שוליים

קטגוריה:חיילי אגף המודיעין
קטגוריה:אלופי-משנה בחיל הים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:היסטוריונים צבאיים ישראלים
קטגוריה:חדרה: אישים
קטגוריה:זוכי פרס ראש אמ"ן לחשיבה יוצרת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952