מערך הגיור

מערך הגיור הוא יחידה במשרד ראש הממשלה האמון על הגיור הממלכתי במדינת ישראל עבור תושבי קבע ואזרחים. המערך אחראי על ביצוע הליכי סיום גיור, פיקוח על מכוני הלימוד הקיימים וכן רישום לנישואין של המתגיירים.

משרדי המערך ממוקמים בירושלים, תל אביב, חיפה וקריית גת.

 רקע 
 הגיור בישראל עד הקמת המדינה 
בשנת 1927 נכנסה לתוקף בידי שלטונות המנדט הבריטי פקודת העדה הדתית (המרה) אשר קובעת כי המרת דת בפלשטינה תזכה להכרה רק כאשר אושרה בידי "ראש העדה הדתית" אליה נספח האדם. הרבנות הראשית לישראל והעומדים בראשה – הרבנים הראשיים לישראל – הוכרה בידי שלטונות המנדט כעומדת בראש העדה היהודית, וכיחידה שיכולה לאשר הליך של המרת הדת אל העדה היהודית, בידי אנשיה או בידי מי שהוסמכו מטעמה. הליך זה מכונה בהלכה היהודית – "גיור".

הקמת מדינת ישראל בשנת 1948 לא שינתה מצב זה, ועד היום הרבנות הראשית היא המאשרת המרת דת ליהדות בישראל.

 מהקמת המדינה ועד 1995 
מאז הקמת מדינת ישראל ועד שנת 1995 בוצעו גיורים בישראל בידי דיינים בבתי הדין הרבניים האזוריים.

בשנת 1977, לאחר ניסיונות של הראשון לציון הרב יצחק נסים שלא צלחו,ראו לדוגמה מכתבו לשר יעקב שמשון שפירא מיום ו' שבט תשכ"ט (, עמ' 355; לדור ולדורות – כתביו של הרב יצחק נסים, כרך ג, עמ' נט), והחלטת מועצת הרבנות הראשית ביום כ"ז אדר תשל"א, בעקבות פרשת גיורי וינה, בתוך: , עמ' 41 ותקופה קצרה בה פעל "בית דין מיוחד" לגיורים בתל אביב תחת עומס תיקים, הקים הרב הראשי הרב שלמה גורן מערך בתי דין ניידים לגיור, אשר ביקשו להקל בהליך הגיור וכן להקל על העומס והסחבת שנוצרו בבתי הדין האזוריים, העוסקים בעיקר בדיני מעמד אישי וממונות. במסגרת זו הוקמו בכל רחבי הארץ בתי דין אשר עסקו בגיור בלבד. בין הרבנים שהשתתפו במותבים אלה: הרבנים חיים דרוקמן,לדוגמה:  צפניה דרורי, דניאל שילה ואחרים.

מערך זה – אשר בשיא פעילותו כלל כעשרה מותבים – פעל במקביל לגיור בבתי הדין האזוריים.ראו לדוגמה:  פעילות בתי הדין מומנה בידי הסוכנות היהודית.ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, "אולפני הגיור לעולים", 23 בנובמבר 1994, כ' בכסלו תשנ"ה רוב הפעילות הופסקה בשנת 1993 בידי הראשון לציון הרב אליהו בקשי דורון.

 מינהל הגיור 
בשנת 1995, על רקע העלייה מברית המועצות לשעבר וכן עליית ביתא ישראל, הקימה הרבנות הראשית בראשות הרב אליהו בקשי דורון והרב ישראל מאיר לאו את "מינהל הגיור", אשר פעל במסגרת מכון צומת וראשו הרב ישראל רוזן, ואשר הופקד על הגיור הממלכתי במדינת ישראל. מדיניות "מינהל הגיור" גובשה בידי הרבנים דב ליאור ואברהם אלמליח. עם הקמת המנהל הוטמעו נהלים חדשים בהליך הגיור, דוגמת השתתפות דיין המוסמך לדיינות בכל הרכב, וכן מינוי שליח בית דין המתווך בין בית הדין והמתגיירים.

במסגרת המינהל הוקמו בתי דין לגיור, אשר החליפו את העיסוק של בתי הדין האזוריים בתחום הגיור. בין הרבנים שישבו בהרכבים הראשונים של המינהל: הרבנים צבי ליפשיץ, יוסף כרמל, משה ארנרייך, גדעון פרל, יועזר אריאל ועוד. עד שנת 2000 ישבו המותבים בבית הכנסת הנשיא בירושלים.

בתוך כשנה עבדו 35 דיינים במינהל. על פי רוב שימשו כדיינים רבנים מן הציונות הדתית, המזוהה עם גישה מקילה בגיור.הרב רפי אוסטורף, 'תולדות מינהל הגיור: לזכרו של הרב ישראל רוזן ז"ל, מייסד וראש מינהל הגיור', תחומין לח, תשע"ח, עמ' 38–42 בשנת ה'תשס"ג החזיק המערך עשרה הרכבים בהם 25 דיינים, ביניהם הרבנים בניהו ברונר, צפניה דרורי, ישעיהו מייטליס, חיים דרוקמן, דוד אסולין, משה ארנרייך, אליהו בירנבוים, יעקב ורהפטיג, יהודה עמיחי, גדעון פרל, שלמה שושן ועוד. בנוסף כלל המערך הרכב חרדי, בראשות הרב נחום אייזנשטיין ובחסותו של הרב יוסף שלום אלישיב.הרב ישראל רוזן, ואוהב גר, אלון שבות תשע"א, עמ' 100–101

כן נוסדו ברחבי הארץ כיתות לימוד לקראת הגיור (במימון משרד החינוך), ונקבעה תוכנית לימודים מסודרת. בשנת 1999 פעלו 96 כיתות לימוד, ובהן כ-2,500 תלמידים.

 ועדת נאמן 
בשנת 1997, על רקע חיכוכים הולכים וגוברים בין יהודי הארץ ויהדות התפוצות (בדגש על הזרמים הרפורמיים והקונסרבטיביים), התחושה ששאלת עלייתם ארצה של מי שאינם יהודים לא באה על פתרונה, וכן עתירותיהם של הזרמים הלא-אורתודוקסיים בישראל לבג"ץ בדרישה להכיר בגיורים שנעשים על ידיהם, החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו על הקמת "ועדת נאמן", בראשות שר המשפטים יעקב נאמן.

הוועדה כללה נציגים משלושת הזרמים, והמלצותיה – אשר הוגשו בידי נאמן בלבד – כללו הפרדה בין ההכנה לגיור (שתועבר בידי נציגי כל הזרמים) ובין הליך הגיור גופו (אשר יתבצע ויאושר בידי הרבנות הראשית בלבד). מועצת הרבנות הראשית פרסמה שלילה מוחלטת של מסקנות הוועדה ואלה מעולם לא נתקבלו בחקיקה. עם זאת, באפריל 1998 אימצה ממשלת ישראל ה-27 את המלצות הוועדה באופן חלקי, והקימה את המכון המשותף ללימודי יהדות (כיום: "נתיב – המרכז הלאומי לזהות וגיור"), אשר עורך לימודי הכנה למתגיירים לקראת גיורם בבתי הדין של הרבנות הראשית.

 הקמת מערך הגיור הממלכתי 
בשנת 2000 סגרה ממשלת ישראל ה-28 בראשות אהוד ברק את "מנהל הגיור" אשר פעל במכון צומת, והקימה את "מערך הגיור הממלכתי" בתוך הנהלת בתי הדין הרבניים, תחת אחריותו של משרד הדתות. בשנת 2003 נסגר משרד הדתות בידי ממשלת ישראל ה-30 והוחלף ב"רשות לשירותי דת". במסגרת פירוק המשרד הכפיף ראש הממשלה אריאל שרון – אשר ראה בסוגיית הגיור "משימה לאומית" – את "מערך הגיור" אל משרד ראש הממשלה.הפסקת קיומו של המשרד לענייני דתות תוך המשכיות במתן שירותי הדת, באתר משרד ראש הממשלה

בהמלצת יושב ראש הסוכנות היהודית סלי מרידור העמיד שרון בראש המוסד החדש את הרב חיים דרוקמן,מורן פלד, גיור: נתונים עכשוויים, ארץ אחרת, 1 ביולי 2003 אשר שימש כראש המערך בין השנים 2004–2012.ראש הממשלה נתניהו נפגש עם הרב חיים דרוקמן לרגל סיום כהונתו כראש מערך הגיור הממלכתי, באתר משרד ראש הממשלה אחריו שימשו בתפקיד הרב יצחק פרץ (2014אישור מינוי ראש מערך הגיור, באתר משרד ראש הממשלה–2018), הרב משה ולר (2018–2021) והרב בניהו ברונר (2021–2022). החל מ-2023 מכהן בתפקיד הרב יהודה עמיחי.

 פעילות מערך הגיור 
בשנים 2023-2008 התגיירו במסגרת מערך הגיור 48,465 מתגיירים, 3,029 מתגיירים בממוצע לשנה. תקציב מערך הגיור עולה משנה לשנה. בשנת 2023 תקציבו היה כ-120 מיליון שקלים. באותה שנה השלימו את הליך הגיור במסגרת מערך הגיור כ-1,700 איש.

 דייני הגיור והליך המינוי 
כדי לכהן כדיין במערך הגיור נדרש הדיין לכושר לרבנות "יורה יורה" לרבנות עיר או כושר לדיינות מטעם הרבנות הראשית לישראל. דייני המערך נחשבים כעובדי מדינה ומתמנים בידי ממשלת ישראל, בהתאם ל לחוק שירות המדינה (מינויים), על פי המלצת ועדת איתור. רוב הדיינים מועסקים בתפקידם במשרות חלקיות.

עד שנת 2009 כיהנו במערך הגיור עשרים וחמישה דיינים,שאול שיף, "בסוד שיח", הצופה רובם ככולם רבנים מן הציונות הדתית.על פי עדותו של הרב ישראל רוזן, בתוך ואוהב גר, אלון שבות תשע"א, עמ' 66 בשנת 2009 מינתה ממשלת ישראל ה-31 בראשות אהוד אולמרט עשרה דיינים.מינוי חברי בתי-הדין המיוחדים לגיור במסגרת מערך הגיור, באתר משרד ראש הממשלה בשנת 2021 מינתה ממשלת ישראל ה-35 בראשות בנימין נתניהו שישה דיינים.אישור מינוי דיינים לבתי הדין המיוחדים לגיור במערך הגיור, באתר משרד ראש הממשלה בדומה לוועדה לבחירת דיינים, מפתח המינויים נעשה באופן זה: שליש המזוהים עם סיעת יהדות התורה, שליש עם מפלגת ש"ס ושליש עם הציונות הדתית. כיום מכהנים במערך הגיור כ-20 דיינים.

 סמכויות נשיא בית הדין הגדול במערך הגיור 
בשנת 2005 הסמיכה ממשלת ישראל ה-30 בראשות אריאל שרון את הרב הראשי המכהן כנשיא בתי הדין הרבניים, לקבוע את כללי הדיון בבתי הדין לגיור במערך הגיור, לרבות ערעורים על החלטות בתי הדין.כללי הדיון בבקשות לגיור, באתר משרד ראש הממשלה הרב שלמה משה עמאר שימש בתפקיד זה לאורך כל שנות כהונתו כרב הראשי (2003–2013).

בשנת תשס"ו (2006) פרסם הרב עמאר כללים לבתי הדין לגיור, אזוריהם, הליכי קדם הגיור, הדיון בבית הדין, ועוד.כללי הדיון בבקשות לגיור, תשס"ו-2006 במסגרת התקנות שקבע, העמיד הרב עמאר נציג מטעמו בתוך מערך הגיור.כללי הדיון בבקשות לגיור, תשס"ו-2006 מאז ועד היום משמש בתפקיד הרב ד"ר רפאל דיין, שתפקידו הרשמי הוא "מנהל תחום תעודות ואישורים במערך הגיור". כשליחם של הרבנים הראשיים לישראל מאשר נציג זה בפועל כל תעודת גיור, על פי עמדותיהם ההלכתיות של הרבנים הראשיים.; ראו לדוגמה: הרב דוד לאו, משכיל לדוד, ירושלים תשפ"ב, עמ' 46, 50

בשנת 2013 הסמיכה ממשלת ישראל ה-33 בראשות בנימין נתניהו את הראשון לציון הרב יצחק יוסף "להנחות הלכתית את מערך הגיור הממלכתי".הסמכת הראשון לציון הרב יצחק יוסף כמי שינחה את המדיניות ההלכתית של מערך הגיור הממלכתי - תיקון החלטת ממשלה, באתר משרד ראש הממשלה בשנת ה'תשע"ד (2014) פרסם הרב יוסף קונטרס נרחב תחת הכותרת "כללי הגיור" המתווה את סדרי הגיור במערך ועשוי במתכונת ספרו "ילקוט יוסף".כללי הגיור, בתוך: כנס הדיינים ה'תשע"ד, עמ' 13–151

בשנת 2018, משהתחלפו הרבנים הראשיים בתפקידיהם (יושב ראש מועצת הרבנות הראשית ונשיא בית הדין הגדול), קבעה ממשלת ישראל ה-34 בראשות נתניהו בהחלטה עקרונית, כי הרב הראשי המכהן כנשיא בית הדין הרבני הגדול יהיה אמון מעתה על תפקיד זה.הגיור הממלכתי - תיקון החלטת ממשלה, באתר משרד ראש הממשלה

 אגף הגיור במשרד ראש הממשלה 
בשנת 2005, במסגרת מערך הגיור, הוקם בתוך משרד ראש הממשלה "אגף הגיור" אשר אמון על ניהול אדמיניסטרטיבי של הליכי הגיור בישראל. בשנת 2008 אימצה ממשלת ישראל ה-31 בראשות אהוד אולמרט את חלק מהמלצות "ועדת חלפון" (בראשה עמד ארז חלפון, מנכ"ל משרד הקליטה), וקבעה בין היתר כי מערך הגיור יהיה אחראי לתפעול בתי הדין, תקצוב נתיב ותמיכה בעמותות נוספות, פרסומים שונים, גיור בצה"ל, ועוד.מבנה ארגוני כולל ואיגום משאבים בנושא הגיור בישראל, באתר משרד ראש הממשלה

בשנת 2013, עם הקמת ממשלת ישראל ה-33, שב מערך הגיור ממשרד ראש הממשלה אל משרד הדתות, בראשות השר נפתלי בנט מהבית היהודי.העברת סמכויות ושטחי פעולה - המשרד לשירותי דת, באתר משרד ראש הממשלה בשנת 2015, עם כינונה של ממשלת ישראל ה-34 שב אגף הגיור ממשרד הדתות אל משרד ראש הממשלה.העברת סמכויות ושטח פעולה - מערך הגיור, באתר משרד ראש הממשלה

עד כה עמדו בראש אגף הגיור במשרד ראש הממשלה: שמואל מולי יסלזון (2009–2014), הרב עו"ד ירון קטן (2014–2018), אפני אלון (2018–2022), יוחאי רביבו (2022–2023), משה ולר (2023) (ממלא מקום),פרוטוקול ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת מיום 3 ביולי 2023, י"ד בתמוז תשפ"ג ישראל ונחוצקר (2023 – מכהן).על פי פרוטוקול ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת מיום 13 בנובמבר 2023, כ"ט בחשוון תשפ"ד

 ראו גם 
 נתיב (גיור)

 קישורים חיצוניים 




 הערות שוליים 

קטגוריה:ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:הרבנות הראשית לישראל
קטגוריה:משרד ראש הממשלה
קטגוריה:גיור