חלימה בהקיץ חריגה

חלימה בהקיץ חריגה (באנגלית: Maladaptive Daydreaming), ידועה גם כחלימה בהקִיץ כפייתית או חלימה בהקִיץ מוגזמת, היא תסמונת נפשית שאיננה מוכרת עדיין באופן רשמי, שבה אדם משקיע שעות על גבי שעות בחלימה בהקיץ מוחשית, מורכבת, ופנטסטית, עד כדי כך שזה גורם לו למצוקה רבה ופגיעה בתפקוד. תופעה זו נחשבת לתסמונת נפשית דיסוציאטיבית, המתבטאת בניתוק של האדם מסביבתו המיידית ומעיסוקו, שבמהלכו הקשר עם המציאות מוחלף באופן חלקי על ידי דמיון הנחווה בזמן הערות, בדומה לחלום בהקיץ. זוהי בעצם הִישָּׁקְעוּת (Absorption) פתולוגית בעולם פנימי עשיר, שרבים מתארים כחוויה שדומה לצפייה בסרט.

על אף שמדובר בתסמונת נפשית (סינדרום) שרבים מזהים את עצמם כסובלים ממנה, היא איננה מוכרת עדיין על ידי המגדירים החשובים בפסיכיאטריה, כגון ה-5-DSM או ה-ICD. חלימה בהקיץ חריגה מבוססת על תכונה המאפשרת לאנשים לטוות במוחם פנטזיות ועלילות דמיוניות רוויות רגש, המעניקות לחוויה הדמיונית תחושה מציאותית, כאילו היו נוכחים בה. לתכונה זו קוראים Immersive Daydreaming או חלימה בהקִיץ סוחפת. "חלימה בהקיץ סוחפת" שונה מחלימה בהקיץ רגילה או מנדידת מחשבות, המתרחשת באופן לא מודע בשעה שהמוח נמצא במנוחה ואינו עסוק במטלה חיצונית. במצב כזה, אנשים עוסקים בענייני היומיום כמו תוכניות, שאיפות או זיכרונות שאינם רלוונטיים לחוט המחשבה שבה ממוקדת מודעות האדם באותו הרגע. הפנטזיה ב"חלימה בהקיץ סוחפת" נחווית על ידי מי שניחנים בתכונה כמתגמלת מאוד, ולכן מפתחים חלק מהאנשים האלה כמיהה לעבור את החוויה שוב ושוב או להאריך בה. "חלימה בהקיץ סוחפת" יכולה להפוך להפרעה של "חלימה בהקיץ חריגה" כאשר נפגעת השליטה בהתנהגות מנטלית זו עד כדי פגיעה בתפקוד החברתי, התעסוקתי או הלימודי, או כאשר נוצרת מצוקה נפשית בעקבות ההפרזה בהתנהגות זו. הדחף הכפייתי ל"חלימה בהקיץ חריגה" נחווה לעיתים תכופות כהרגל התמכרותי ונמצא קשור להפרעה טורדנית-כפייתית.

 מאפיינים ותסמינים 
חלימה בהקיץ חריגה מאופיינת בנטייה חוזרת ונשנית להִישָּׁקְעוּת בתוך עלילות דמיוניות עשירות הגוזלת זמן רב, וכרוכה בכמיהה לחזור אליה כל אימת שמתעוררת מניעה לעיסוק בה. פעילות מנטלית זו באה לעיתים על חשבון התמודדות עם מחויבויות חשובות בחיים, כמו לימודים או קשרים בינאישיים. האזנה למוזיקה היא זרז חשוב להפעלת החלימה בהקיץ הזו ולאחזקתה.

אלמנט ייחודי אחר שקשור בתופעה הוא סטראוטיפיות. חלק מהאנשים המפעילים דמיון בהקיץ מסוג זה מבצעים תנועות גופניות חוזרות ונשנות הקשורות בעלילה המדומיינת, או מזיזים את שפתיהם לפי המלל המדובר בדמיונם. יש העוסקים בצעידה הלוך ושוב בעת טוויית הפנטזיות שלהם, בהתנדנדות או בהנעת ידיים או אצבעות. החזיונות בהפרעת חלימה בהקיץ חריגה שונים מהזיות פסיכוטיות בסכיזופרניה בכמה היבטים ברורים: ראשית, הם הרבה יותר מורכבים ועשירים ומאופיינים בעלילה מרובת פרטים. שנית, חזיונות אלה מופעלים ומתוכננים על ידי הפרט ואינם נחווים כפולשניים. ולבסוף, לחולמים בהקיץ בוחן מציאות תקין שמאפשר להם להבחין בין המציאות לבין התכנים הדמיוניים המיוצגים בפנטזיה שלהם.

 היסטוריה 
את המונח טבע לראשונה בשנת 2002 הפסיכולוג הקליני הישראלי פרופ' אלי זומר, לאחר שאיתר את התופעה בקרב שישה ממטופליו וערך על מצבם מחקר איכותני. זומר תיאר את גילויו במאמר שהתפרסם בכתב העת Journal of Contemporary Psychotherapy, ובו נטבע לראשונה המונח Maladaptive Daydreaming.

כמה שנים לאחר גילוי התופעה והדיווח עליה, התגלה המאמר והמונח שנטבע בו על ידי גולשים רבים ברשת, שניסו לאתר במנועי החיפוש תוצאות שהתאימו לתסמינים שחוו. צמד המילים המדויק ״Maladaptive Daydreaming״ (שלמעשה לא היה מוכר לפני 2002) מניב בחיפוש בגוגל מאות אלפי תוצאות, הכוללות אזכורים בבלוגים, אתרים ברפואה ובפסיכולוגיה, קהילות תמיכה ייעודיות מקוונות, סיקורים עיתונאיים ומאמרים מדעיים. בה בעת לעניין הציבורי שעורר המונח, החלו אנשים המתמודדים עם התופעה לכתוב לפרופ׳ זומר בבקשות והצעות למחקרי המשך, כדי להעניק תשתית מדעית להפרעה הלא ידועה שממנה הם סובלים. הלחץ יוצא הדופן מצד צרכני בריאות נפש על אנשי המדע להמשיך לחקור את התופעה, כדי שתזכה בהכרה מצד הממסד הטיפולי, והתנדבותם לשמש כנבדקים במחקרים עתידיים, תועד במאמר מדעי שפורסם בשנת 2018 ועודד את החוקרים המעטים בתחום להמשיך לחקור ולהעשיר את המדע בממצאים מצטברים על אודות מהות התופעה ומהימנותה. בהמשך התאגדו חוקרים מכמה מדינות למיזם ושמו "השותפות הבינלאומית לחקר חלימה בהקיץ חריגה." שיתופי הפעולה בין החוקרים במיזם הניבו עשרות פרסומים מדעיים בתחום.

 שכיחות התופעה 
חלימה בהקיץ היא תופעה יומיומית נפוצה ביותר. לפי סקר שנעשה נמצא ש-96% מהמבוגרים מודים שהם חולמים בהקיץ מדי יום ביומו. עם זאת, אין כל מידע על שיעור האנשים שניחנים בתכונה הייחודית המאפשרת חלימה בהקיץ עשירה וסוחפת. נתוני אפידמיולוגיה על חלימה בהקיץ חריגה הם עדיין נדירים. מחקרים שעשו שימוש בקריטריונים האבחוניים המחמירים ביותר בתחום הצביעו על שכיחות של 5% בקרב אנשים שהחלימו מהתמכרות לסמים ועל שכיחות גבוהה מאוד (49%) בקרב מטופלים באשפוז פסיכיאטרי עקב הפרעות דיסוציאטיביות פוסט-טראומטיות קשות. מחקרים שעשו שימוש בכלי סינון פחות מחמירים דיווחו על חשד להפרעה זו בקרב 19% מתוך אוכלוסיית רווחה, ונפיצות של 33% בקרב נשים ששרדו טראומה מינית בילדותן. אין עדיין מידע נתמך מחקר ביחס לנפיצות ההפרעה באוכלוסייה הכללית.

 גורמים ותפקידים נפשיים 
חלימה בהקיץ סוחפת היא תופעה שכיחה בקרב ילדים ונפוצה פחות במבוגרים, הנאלצים להיות ערים יותר למציאות מתוך אחריותם למחויבויות היומיום. תופעה רלוונטית בגיל הילדות היא ככל הנראה תופעת החבר הדמיוני, שהיא דוגמה להִישָּׁקְעוּת רבת עוצמה, אבל נורמלית, של ילדים בעולם הפנטזיה שלהם. היכולת לחלימה בהקיץ סוחפת ועשירה היא כנראה נטייה מולדת. דיווחים של אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה מגלים שעוד טרם החלה הפעילות המנטלית הזו לפגוע בבריאותם הנפשית, הם נטו בילדותם לשקוע בעולמות הפנטזיה שלהם ולשהות בהם למשך זמן רב כדי ליהנות מהעונג שהסבה להם הפעילות.
הִישָּׁקְעוּת רבת עוצמה בדמיון היא תופעה דיסוציאטיבית של פיצול ההכרה לעולם הדמיון מחד, תוך מודעות מסוימת לעולם המציאות, מאידך. החוויה המתגמלת של הפלגה אל מחוזות הדמיון, פועלת כחיזוק מגביר את שכיחות החלימה בהקיץ בהליך של התניה אופרנטית. במילים אחרות, גורם מרכזי האחראי להגברת שכיחות החלימה בהקיץ הסוחפת עד להתפתחותה להפרעה התנהגותית הוא האלמנט המתגמל שלה. מסיבה זו ניתן לסווג את התופעה כהפרעה דיסוציאטיבית המתפתחת כהתמכרות התנהגותית.

התמכרויות רבות הן לא פעם ניסיון של טיפול תרופתי עצמי, שנועד להסיח את הדעת משעמום, ממציאות חיים קשה, ממצוקה נפשית, מחסכים וצרכים נפשיים לא מסופקים או מזיכרונות טראומה. פנטזיה ואסקפיזם (בּוֹרְחָנוּת) למשחקי דמיון ממוחשבים מוכרים כהתמכרות שעמה מתמודדים רבים ברחבי העולם, ראו למשל את תוכנית שנים עשר הצעדים להתמודדות עם התמכרות לפנטזיה ואסקפיזם.

נושאים שכיחים בחלימה בהקיץ חריגה כוללים חוויות מפצות, למשל: אנשים עם חרדה חברתית מדמיינים את עצמם כמנהיגים חברתיים, אנשים בודדים מקיפים עצמם בדמיונם בחברים אוהבים, אנשים שגדלו במשפחה פוגעת בונים לעצמם משפחה חלופית אוהבת, ואנשים בודדים מנהלים מערכות יחסים קרובות עם בני זוג דמיוניים. יש המדמיינים מעין אופרת סבון של חיי אנשים אחרים, ואילו אחרים בונים עולמות דמיון של קוסמים, מכשפים, מדע בדיוני או עלילות מתח ודרמה. נתוני מחקר על נושאי הפנטזיה בחלימה בהקיץ חריגה בקרב אנשים עם טראומות ילדות גילה העדפה לשחזור אירועי אלימות, מוות, בריחה, הצלה ונקמה.

העיסוק בתכנים אלה, בחלוף עשורים מאירועי הטראומה, מרמז על כך שהחלימה בהקיץ החריגה איננה פותרת את הכאב הנובע מחוויות הטראומה אלא מאפשרת אולי אשליה של שליטה בהן על ידי הרצתן הרצונית בדמיון.

 כלי אבחון 
 שאלון דיווח עצמי 
הסולם בן 16 הפריטים לחלימה בהקיץ חריגה (MDS-16) תורגם לשפות רבות. בנוסף לתיקוף הגרסה המקורית באנגלית תורגם השאלון לעברית ותוקף בישראל.

תוקפו גם גרסאות השאלון בשפה הערבית, הצרפתית, האיטלקית, וההונגרית.
הציון בשאלון הוא ממוצע כל התשובות. ציון של 40 ומעלה מצביע על חשד להפרעה.

 ריאיון אבחוני 
כדי לבחון אם נבדקים מתאימים לקריטריונים המוצעים לאבחון ההפרעה יש לבצע ריאיון אבחוני. לצורך זה פותח ותוקף הריאיון הקליני המובנה לחלימה בהקיץ חריגה שאף תורגם לעברית.

 רשימת ביקורת תצפיתית אצל ילדים 
מאחר ששאלוני דיווח עצמי אינם מתאימים להערכת ילדים צעירים, פותחה התאמה מיוחדת, המתבססת על מילוי בידי הורים או מורים, ובה רשימת מצאי של תסמינים רלוונטיים המכונה "רשימת הביקורת לחלימה בהקיץ חריגה אצל ילדים".

 תחלואה נלווית 
המחקר על תחלואה הנלווית לחלימה בהקיץ חריגה מראה כי כ-77% מהאנשים שאובחנו בחלימה בהקיץ חריגה אובחנו גם בהפרעת קשב (לרוב ללא היפראקטיביות), כ-72% סובלים גם מהפרעת חרדה כלשהי, 67% מאובחנים בהפרעה דיכאונית כלשהי ולכ-53% יש הפרעה מהספקטרום הטורדני-כפייתי.
הפרעה נפשית הקשורה בנטייה לחלימה בהקיץ מסוג זה היא ביישנות וחרדה חברתית.

תחלואה נלווית בשיעורים גבוהים כל כך מעידה כי חלימה בהקיץ מסוג זה איננה תופעה פסיכולוגית נורמלית, אלא שמדובר בדפוס פתולוגי הכרוך בקשיי ריכוז במשימות היומיום ובמצוקה נפשית ניכרת.

הקשר בין התחלואות הנלוות לחלימה בהקיץ חריגה איננו ברור עדיין. מצד אחד, סביר שאנשים עם מצוקה נפשית ייטו לפצות על מצוקתם בהִישָּׁקְעוּת בעולמות דמיון מתגמלים. מצד שני, הפרזה בחלימה בהקיץ עלולה להעמיק את הפער בין החוויות האידיאליות המדומיינות למציאות, ולתרום להתפתחות אכזבה, בדידות, כאב נפשי ובעיות נפשיות נלוות.

 אבחנה מבדלת 
 הפרעת קשב והיפראקטיביות: אנשים עם הפרעת קשב מוסחים בקלות על ידי גירויים בסביבתם. לעומת זאת, אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה מאופיינים בריכוז עמוק בעולמם הפנימי באופן שעלול לפגוע בתשומת לבם לגירויים בסביבה. לכן, על אף שפורמלית אולי יעמדו בקריטריונים לאבחון הפרעת קשב, מקור הבעיה שלהם שונה.
 סכיזופרניה: בניגוד לאנשים עם סכיזופרניה, לאנשים עם חלימה בהקיץ אין אמונות שווא, אין תפיסה של מראות או קולות לא קיימים בעולם המציאותי החיצון, אין תסמינים שליליים במובן של ליקוי, חוסר וצמצום חוויות, ואין התנהגות ודיבור בלתי מאורגנים. לרוב, אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה יודעים היטב להבחין בין מציאות לדמיון.
 הפרעה בספקטרום האוטיסטי: חלימה בהקיץ חריגה איננה כוללת סימפטומים של קשיי תקשורת. על כן, אנשים עם חלימה בהקיץ חריגה אינם בהכרח מאופיינים בפגיעה ביכולת התקשורת. רבים מהם אף מודעים היטב לתגובות האפשריות של סביבתם ולכן מקפידים שלא לעשות תנועות או העוויות פנים כשהם חולמים בהקיץ בפומבי.
 הפרעת זהות דיסוציאטיבית: בניגוד להפרעת זהות דיסוציאטיבית, הדמויות המדומיינות בחלימה בהקיץ חריגה אינן משתלטות על הגוף או מפעילות אותו באופן שנחווה כעצמאי. כמו כן, חלימה בהקיץ חריגה איננה מאופיינת בפערים בזיכרון האוטוביוגרפי, המאפיינים הפרעת זהות דיסוציאטיבית.
 הפרעה טורדנית כפייתית (OCD): OCD היא הפרעה המאופיינת במחשבות טורדניות, חוזרות ובלתי נשלטות ובטקסים כפייתיים המלווים במצוקה רבה. הטקסים הכפייתיים נחווים כמיועדים להרגיע חרדה שמתעוררת בעקבות מחשבות טורדניות. כאמור, הפרעות מהספקטרום של OCD מופיעות כתחלואה נלווית לחלימה בהקיץ חריגה, אבל OCD הוא לרוב אבחנה בפני עצמה ללא כל תסמינים של חלימה בהקיץ. לעיתים OCD מאופיין בדימויים ויזואליים שנחווים כחודרניים. ב-OCD הם יהיו יחסית סטטיים או ממוקדים, בניגוד לחלימה בהקיץ הסוחפת המאפיינת חלימה בהקיץ חריגה, בה מתקיימים דיאלוגים מורכבים והתרחשויות עלילתיות עם רגשות משתנים.
יחד עם זאת, חשוב לזכור כי אדם עלול לסבול בו זמנית הן מאחת מהאבחנות הללו והן מחלימה בהקיץ חריגה (תחלואה נלווית).

 תמיכת עמיתים מקוונת 
עשרות אלפי אנשים המזהים את עצמם כסובלים מחלימה בהקיץ חריגה מחפשים תמיכה וייעוץ הדדי ברשת האינטרנט. אחת הסיבות המדווחות על ידי אנשים הסובלים מהבעיה להצטרפותם לקהילות תמיכה מקוונות היא שבעייתם איננה מאובחנת כלל, או שהיא מאובחנת שלא כראוי על ידי אנשי מקצוע.

מפני שחלימה בהקיץ חריגה איננה מסווגת עדיין בפסיכיאטריה, פונים אנשים המתמודדים עם הבעיה לקהילות המאפשרות להם לשתף בחוויותיהם ולהחליף רעיונות ביחס לדרכי התמודדות אפשריות. בפייסבוק אותרו 28 קבוצות כאלה, עם אלפי משתתפות ומשתתפים. אותרו גם קבוצות חלימה בהקיץ חריגה בפיליפינית, באיטלקית, בספרדית, בצרפתית, בפורטוגלית, בטורקית, ובהונגרית.

ברחבי הרשת אותרו כמה קהילות מקוונות ייעודיות לחלימה בהקיץ חריגה, המונות אלפי משתתפים כל אחת.

בין שאר הרשתות החברתיות שבהן יש ייצוג נרחב למתמודדים עם התופעה ניתן למצוא עדויות רבות ביוטיוב, ואין ספור בלוגים אישיים שבהם אנשים משתפים בחוויותיהם.

עדויות אישיות למכביר של מתמודדים עם חלימה בהקיץ חריגה מועלות גם ברשתות חברתיות ייעודיות למתבגרים ואנשים צעירים. למשל, באפליקצית טיק טוק נספרו בספטמבר 2021 למעלה מ-36 מיליון צפיות בהשטאג maladaptive daydreaming#.

 טיפול 
 טיפול תרופתי 
אנשים המתמודדים עם התופעה מתייעצים אלה עם אלה ברשתות החברתיות בדבר היעילות של טיפול תרופתי. מאחר שהתופעה לא הוכרה עדיין כהפרעה פסיכיאטרית, ברור שעוד לא נערך כל מחקר מבוקר על יעילותו של טיפול תרופתי להקלה על התסמינים. יחד עם זאת, בשל התחלואה הנלווית המשמעותית, אנשים רבים המתמודדים עם חלימה בהקיץ חריגה קיבלו טיפול תרופתי עבור ההפרעה הנלווית. תיאור המקרה היחיד שפורסם בספרות המדעית בתחום, דיווח על טיפול תרופתי מוצלח באישה שסבלה מחלימה בהקיץ חריגה במשך שנים רבות באמצעות פלווקסמין (fluvoxamine), תרופה הנרשמת בדרך כלל לטיפול בהפרעה טורדנית-כפייתית. יחד עם זאת, סקר שימוש בתרופות וסמים שנערך בקרב 166 אנשים, שציון הממוצע שלהם בשאלון ה-MDS-16 הצביע על חשד להפרעה, לא הראה נתונים חד-משמעיים. המשיבים קיבלו מרשמים לתרופות פסיכיאטריות מסוגים שונים, אבל לרובם נרשמו תרופות אנטי-דיכאוניות. משיבים רבים השתמשו בסמים קלים, לרוב מריחואנה. אף אחת מהתרופות או החומרים שבהם השתמשו המשיבים לא יצר אפקט טיפולי או תופעות לוואי משמעותיים, אבל אף שהסקר לא כלל קבוצת ביקורת של תרופות פלצבו, מסקנתו הייתה שייתכן שיש מקום לבחינה מבוקרת של השפעת תרופות אנטי דיכאונית מעכבות ספיגת סרוטונין (SSRI), ושמומלץ לאנשים עם חלימה בהקיץ חריגה להימנע משימוש במריחואנה.

 פסיכותרפיה 
השלב הראשון בכל טיפול בהתמכרות הוא הגברת מוטיבציה לטיפול, תוך בחינת המחירים להמשך ההתמכרות, הרווחים הפוטנציאליים מהגמילה מההרגל והגברת הביטחון ביכולת לבצע את השינוי הדרוש. קיימת הכרה בקרב מומחים בתחום ההתמכרויות ההתנהגותיות, שההרגל נובע לא פעם מניסיון לריפוי עצמי של הבעיות הנלוות. על כן, מרכיב חשוב בטיפול בהתמכרות מכל סוג הוא איתור ההפרעות הנלוות וטיפול בהן. טיפול כזה עשוי לכלול טיפול בהשפעות של הזנחה או התעללות בילדות, התייחסות לבדידות של המטופל, שיפור מיומנויות חברתיות, טיפול בהפרעות דיכאון או חרדה והתייחסות לערך עצמי ירוד.
טיפול התנהגותי לשינוי הרגלים והתמכרויות עשוי גם הוא להניב פרי, כשהדגש הוא על ניטור עצמי והגברת מודעות לגירויים המגבירים את ההסתברות לחלימה בהקיץ ופיתוח התנהגויות מתחרות, שאינן מתיישבות עם כניסה לעולם הפנטזיה ומקטינות את הכמיהה לחלימה בהקיץ. דוגמה למיומנות רלוונטית כזו היא מדיטציית קְשיבוּת (mindfulness meditation) המשפרת את יכולות הפרט להפנות קשב מכוון ובלתי שיפוטי לחוויות המנטליות, הגופניות והחושיות המתרחשות בעולם המציאותי.

 סיקור בתקשורת 
חלימה חריגה בהקיץ משכה את תשומת לבה של המדיה, וכתבות בנושא פורסמו בכלי תקשורת, וביניהם תחנות הרדיו הציבורי בארצות הברית (NPR), בקנדה (CBC), בגרמניה (Deutchlandfunk), וגם תחנות רדיו בישראל.

הנושא סוקר גם בערוצי טלוויזיה, כמו CNN, BBC ו-Fox, ונכתב עליו בעיתונים בישראל ומחוצה לה, כמו למשל וול סטריט ג׳ורנל, ניו יורק מגזין, יו אס ניוז אנד וורלד ריפורט, הגרדיאן והארץ.

כמו כן, התסמונת מתוארת רבות באתרי רפואה, כמו של בית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד.

 קישורים חיצוניים 
 .
 .
 .
 .
 .
 .
 ללכת בעקבות החלום ולהגיע לשיגעון, עידו אפרתי, הארץ, 16 במאי 2016.
אתר השותפות הבינלאומית לחקר חלימה בהקיץ חריגה (באנגלית).

 הערות שוליים 

קטגוריה:הפרעות נפשיות והתנהגותיות
קטגוריה:הפרעות דיסוציאטיביות
קטגוריה:מונחים ומושגים בפסיכותרפיה
קטגוריה:קשב
קטגוריה:הפרעת קשב