אמנת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים

אמנת המסגרת של האומות המאוחדות בנושא שינויי אקלים (באנגלית: United Nations Framework Convention on Climate Change, או בראשי תיבות: UNFCCC) היא אמנה סביבתית בינלאומית, העוסקת בשינויי אקלים. האמנה היא הבסיס לכל דיפלומטיית האקלים העולמית, לוועידות האקלים ולהסכם פריז. האמנה נחתמה על ידי כל מדינות העולם, למעט ארצות הברית שפרשה ממנו בחסות ממשל טראמפ. היא כוללת 154 מדינות שחתמו עליה בוועידת האו"ם בנושא איכות הסביבה ופיתוח (UNCED), המכונה באופן רשמי פסגת כדור הארץ, שנערכה בריו דה ז'ניירו בתאריכים 3–14 ביוני 1992. מתוקף האמנה הוקמה במרץ 1994 מזכירות שבסיסה בבון. פרוטוקול קיוטו, שנחתם בשנת 1997 ונכנס לתוקף בשנת 2005, היה ההרחבה הראשונה ל-UNFCCC. הוא הוחלף על ידי הסכם פריז, שנכנס לתוקפו בשנת 2016. נכון לשנת 2025 יש באמנה 198 צדדים חתומים. מדי שנה מתקיימת ועידת המדינות החברות (COP) כדי להעריך את ההתקדמות בטיפול בשינויי אקלים.

מטרת ה-UNFCCC היא יצוב ריכוזי גזי החממה באטמוספירה ברמה שתמנע הפרעה מסוכנת הנגרמת על ידי האדם על ידי מערכת האקלים של כדור הארץ. רמה כזו צריכה להיות מושגת בתוך פרק זמן מספיק כדי לאפשר למערכות אקולוגיות להסתגל באופן טבעי לשינויי האקלים, כדי להבטיח כי ייצור המזון לא מאוים ולאפשר להתפתחות הכלכלית להתקיים באופן בר קיימא.

האמנה קבעה אחריות דיפרנציאלית לשלוש קטגוריות של חברות:  מדינות מפותחות, עליהן הוטלה החובה לאמץ מדיניות לאומית להגבלת פליטות ולדווח עליהן. תת-קטגוריה של קבוצה זו היא "מדינות מפותחות עם אחריות פיננסית מיוחדת". היא כוללת את המדינות המפותחות למעט אותן מדינות מזרח-אירופאיות שנמצאות בתהליכי מעבר כלכלי. הן נדרשות לספק משאבים פיננסיים כדי לכסות את העלויות של המדינות המתפתחות בביצוע מחויבויותיהן. ומדינות מתפתחות, שהדרישות מהן צנועות וכוללות בעיקר הגשת מצאי פליטות למזכירות האמנה. חלוקה זו הובילה לכך שארצות הברית לא אשררה את ההסכם.37 מדינות מפותחות וכלכלות במעבר, לא כולן חברות OECD, נדרשו לפעול להפחתת פליטות גזי החממה בשיעור ממוצע של 4.2% מתחת לרמות של 1990. המדינות החברות עמדו ביעדים הקולקטיביים ואף הפחיתו את הפליטות בכ-16%, בעיקר בשל קריסת תעשיות במזרח אירופה. עם זאת נשמעה ביקורת על ה-UNFCCC שלא הצליחה להפחית את הפליטות הגלובליות אשר זינקו ב-50%, בעיקר מכיוון שההסכם היה צר מדי, פטר מזהמות ענק חדשות כמו סין, והתבסס על הנחות כלכליות וחשבונאיות בעייתיות.

 ישראל 
כל ממשלות ישראל הכירו במשבר האקלים והבטיחו להתמודד איתו ולעמוד במחויבויות הבינלאומיות הנגזרות מהסכם פריז, שהושג בוועידת האקלים הבינלאומית ב־2015.  

בינואר 2026 דווח שבמשרד החוץ מקדמים את פרישת ישראל מהאמנה ומהסכם פריז לבלימת ההתחממות הגלובלית, בלחץ ארצות הברית, המדינה היחידה בעולם שפרשה מההסכם, בתקופת שלטון טראמפ. עקב כך פנו עשרות ארגוני סביבה לשר החוץ, גדעון סער בדרישה לעצור את המהלך והגדירו אותו כ"סכנה כלכלית, מדינית וביטחונית, והימור מסוכן על עתידה של ישראל".

 ראו גם 
 פרוטוקול קיוטו
 פרוטוקול מונטריאול
 ועידות האומות המאוחדות לשינוי אקלים

 קישורים חיצוניים 



 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אוסטריה: אמנות והסכמים
קטגוריה:אוקראינה: אמנות והסכמים
קטגוריה:איטליה: אמנות והסכמים
קטגוריה:איראן: אמנות והסכמים
קטגוריה:אמנות סביבתיות
קטגוריה:ארצות הברית: אמנות והסכמים
קטגוריה:גרמניה: אמנות והסכמים
קטגוריה:האומות המאוחדות: אמנות והסכמים
קטגוריה:הולנד: אמנות והסכמים
קטגוריה:הונגריה: אמנות והסכמים
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: אמנות והסכמים
קטגוריה:טורקיה: אמנות והסכמים
קטגוריה:יוון: אמנות והסכמים
קטגוריה:יפן: אמנות והסכמים
קטגוריה:ישראל: אמנות והסכמים
קטגוריה:מצרים: אמנות והסכמים
קטגוריה:ספרד: אמנות והסכמים
קטגוריה:סרביה: אמנות והסכמים
קטגוריה:עיראק: אמנות והסכמים
קטגוריה:פולין: אמנות והסכמים
קטגוריה:צרפת: אמנות והסכמים
קטגוריה:רומניה: אמנות והסכמים
קטגוריה:רוסיה: אמנות והסכמים
קטגוריה:שוודיה: אמנות והסכמים
קטגוריה:התוכנית הסביבתית של האו"ם