חיים לוי (רב קראי)

החכם חיים בן יצחק הלוי (בד' בסיון ה'תר"צ, 31 במאי 1930 – ג' באב ה'תשס"ט, 24 ביולי 2009) היה חכם קראי ורב ראשי לקהילת היהודים הקראים בארץ ישראל בעת החדשה.

 ביוגרפיה 
לוי נולד ב-1930 בחארת אל יהוד (רובע היהודים) בקהיר ליצחק ורחל. הוא למד לימודי תפילה וחזנות אצל הרב עמנואל מסעודה והלכה אצל הרב יוסף בן ישועה חיינה ושימש חזן צעיר בבית הכנסת. הוא היה פעיל בארגון צעירי הקהילה במצרים ובארגון "הכנסת כלה" שפעל למען עזרה לנזקקים בני העדה. בגיל 17 עמד כבר בראש תנועת הנוער של בני העדה "בחורי הישראלים הקראים" שמטרתה הייתה הקניית ידע דתי לצעירי העדה.

 פעילותו 
בימי מלחמת העולם השנייה בהיותה נער פגש לראשונה הרעיון הציוני. חיילי הבריגדה היהודית בצבא הבריטי הגיעו לבית הכנסת של הקהילה בקהיר והוא היה נחוש לעלות לארץ ישראל.  בשנת 1949 לאחר שנישא לרחל בת יוסף יונס  עלו לישראל אחרי חתונתם והתיישבו בבית דגן. בקיאותו בשפה העברית ורצונו לשרת בכוחות הביטחון של המדינה הצעירה הביאו אותו להתנדב לשירות במשטרת ישראל. לוי שירת במשטרת תל אביב ובמקביל לשירותו במשטרה החלה פעילותו יחד עם הרב עמנואל מסעודה ומשה מורד בבניית היסודות לארגון הקהילתי של בני העדה הקראית בישראל. ב־1956 הוא נתמנה למזכיר העדה בארץ ואיש הקשר מול מוסדות המדינה. ב־1959 הוציא לאור את  ספר  תפילה קראי, הראשון שהודפס בארץ ישראל.

במסגרת פעילותו ותפקידו נפגש ביחד עם ראשי העדה עם מנהיגי המדינה למען הכרה בקהילה שסבלה מאפליה מצד הממסד הרבני. הרב לוי קיבל מכתב באופן אישי מראש הממשלה דוד בן-גוריון המכיר בזכויות של העדה כחלק בלתי נפרד מעם ישראל. גם פגישותיו עם נשיאה השני של המדינה יצחק בן-צבי שהיה חוקר קדמוניות היהודים תרמו רבות להבנתו של הנשיא בתולדות הקראים ופעילתו למען העדה.

בשנת 1966 עת סיים הרב עובדיה מצליח את תפקידו כרב העדה הקראית באשדוד, פרש לוי משירותו במשטרת ישראל ונתמנה במקומו לרב הקהילה בעיר. לוי שכיהן גם כדיין בבית הדין הקראי ייצג את הזרם המרכזי של העדה להקמת בית דין קראי לעניין המעמד האישי והוא הוביל את מאבק הקהילה למען ייסוד מוסדות קהילה ודת עצמאיים המנותקים מהרבנות הראשית. חתונת בתו הבכורה מוניקה לבחיר ליבה משה מרזוק שהייתה במהלך תקופה סוערת זאת סוקרה בהרחבה בעיתונות הארצית.

במהלך כהונתו כרב הקהילה באשדוד יזם ימי עיון ולימוד וערבי גיבוש לבני העדה ופעל להקמת בית הכנסת "ענן הנשיא" בעיר. אחרי פטירתו של החכם דוד אלפרנגי בשנת 1987 נתמנה לוי לרבה הראשי של עדת היהודים הקראים בישראל. בתפקידו זה המשיך לקדם את מורשת בני הקהילה ופעל רבות בעניינים מנהלתיים מול משרדי הממשלה. כאב בית הדין הקראי הוא ליווה את עורכי הדין שפעלו למען העדה בדיונים המשפטים בבג"ץ. הרב יצר וחיזק את הקשרים עם הקהילות מעבר לים. עם פתיחת שערי ברית המועצות לוי נסע בשליחות הסוכנות היהודית יחד עם הרב יוסף אלגמיל וד"ר משה חיינה לקהילת הקראים בחצי האי קרים. הוא ביקר גם בקהילות הקראים בצרפת, בטורקיה ובארצות הברית.

נפטר בשבת ג' באב ה'תשס"ט ונטמן ביום ראשון ד' באב באשדוד, מלווה על ידי בני משפחתו ומאות מבני הקהילה.

בית הכנסת הקראי באשדוד "כתר תורה" נקרא על שמו ועל שם כותב 'כתר ארם צובא' אהרן בן אשר.

 כתביו 
הרב לוי ראה בהקניית החינוך למורשת העדה ערך עליון והוא פעל יחד עם חכמי העדה לתרגם ולהוציא לאור ספרים רבים של חכמי הקראים במהלך הדורות. בסיוע תרגומו של עיתונאי רשות השידור בערבית דוד אגמון, ערך והוציא לאור את 'ספר המעמד האישי' שכתב המשפטן, המשורר והפילוסוף הקראי מוראד פרג.ספר מעמד האישי: לוקט מהמקרא, ספרי ההלכה, התקנות האחרונות וכללי החקר ויסודות הצדק מאת מורד "בק" פרג אלישע, רמלה: היהודים הקראים בישראל, 1970 לוי חיבר את הספר "מעיין חיים" מהווה ספר מבוא ללימוד ולהבנת היהדות הקראית והלכותיה בהשראת ספר ההלכה 'אדרת אליהו' שחיבר החכם הקראי אליהו בשייצי. ספרו "תולדות חיים" הוא סקירה ביוגרפית של גדולי חכמי הקראים ומשנתם. לוי הרצה על תולדות הקראים וחכמיהם בחוגים ללימודי יהדות באוניברסיטאות ברחבי הארץ ופעל יחד עם חוקרי אקדמיה להבנת חשיבותה ותרומתה של הקראות למחשבת ישראל.

 יחסו לרבנים 
על מנת להכיר ולהבין את היהדות הרבנית וקו מחשבתה השקיע רבות בלימוד המנהגים והתפילות של היהדות התלמודית. הרב היה בקיא בכתביו של הרמב"ם וספרי ההלכה הרבניים ומהם שאב את עיקר צדקת דרכה של הקראות.

נקודת מבטו והתייחסותו של הרב למערכת היחסים בין הקראות לרבניות בארץ ישראל באה לידי ביטוי בסיכום דברים בהקדמה לספר התפילה שכתב: .

הערות שוליים

קטגוריה:חכמים קראים
קטגוריה:שוטרים ישראלים
קטגוריה:אשדוד: רבנים
קטגוריה:ישראלים ילידי מצרים
קטגוריה:אישים הקבורים באשדוד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2009