עמית סער

עמית סער (7 בספטמבר 1978 –  1 בינואר 2026) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, שירת כראש חטיבת המחקר באגף המודיעין.

ביוגרפיה
סער נולד ב-1978 בחיפה. הוא החל את שירותו הצבאי במסגרת העתודה האקדמית, עת למד לתואר ראשון בלימודי המזרח התיכון ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בהמשך השלים תואר שני בפתרון סכסוכים בין-לאומיים מאוניברסיטת ברנדייס בארצות הברית. הוא התגייס לחיל המודיעין והחל את שירותו במדור מחקר ירדן, שם חזה את העברת השלטון מחוסיין, מלך ירדן לבנו עבדאללה השני.

לאורך השנים ביצע מספר רב של תפקידי פיקוד ומטה בחיל המודיעין. בשנת 2010 קודם לדרגת סא"ל ומונה לראש הזירה האזורית והבין-לאומית בחטיבת המחקר. בשנת 2011 מונה על ידי ראש אמ"ן, אביב כוכבי, לעוזרו האישי למודיעין. בשנת 2013 מונה לראש ענף פח"ע ביחידת המודיעין של פיקוד הדרום, תפקיד אותו מילא בין היתר במהלך מבצע צוק איתן.

בשנת 2015 קודם לדרגת אל"ם, ומונה לראש הזירה הפלסטינית בחטיבת המחקר. בתפקיד זה היה אמון על תחומי המחקר ברצועת עזה ובאיו"ש. בשנת 2017 יצא לשנת לימודים במכללה לביטחון לאומי והשלים תואר שני נוסף במדעי המדינה באוניברסיטת חיפה. בשנת 2018 מונה לקצין המודיעין של פיקוד הדרום, תפקיד אותו מילא בין היתר במהלך העימותים סמוכי הגדר וכן במהלך מבצע חגורה שחורה.

ראש חטיבת המחקר באמ"ן
באוקטובר 2020 מונה לראש חטיבת המחקר באמ"ן בדרגת תת-אלוף. מתוקף תפקידו, היה אחד מקציני צה"ל המעטים המשתתפים באופן קבוע בדיונים עם הצמרת הביטחונית (פורום מטכ"ל) והצמרת המדינית (ממשלת ישראל, הקבינט המדיני-ביטחוני, ועדת החוץ והביטחון).

סער הזהיר מהקירבה של איראן להשגת אורניום מועשר לפצצה גרעינית וכן מכלי הטיס הבלתי מאוישים שהיא מפיצה לגרורותיה. באפריל 2022 אמר שלאיראן יידרשו עוד כשנתיים עד שהיא תוכל לייצר פצצה גרעינית, ושאיראן לא רוצה להיות מדינה מצורעת, אלא רוצה להשפיע בעולם ולהיות חלק ממנו ושהיא מורתעת מישראל. הוא ציין שקבוצות בתימן ובעיראק מתחמשות בסיוע איראן בנשק מדויק ארוך טווח.

לגבי פעולות הטרור שיצאו מיהודה ושומרון, טען באפריל 2022 שאין להן יד מכוונת, ואמר שהצעקה ש"הר הבית בסכנה" פועלת רק על ערביי מזרח ירושלים וקצת אצל ערביי ישראל, ולא אצל ערביי יהודה ושומרון. סער טען שלישראל אינטרס שמרקם החיים ביהודה ושומרון וברצועת עזה יימשך ושכמה שיותר פלסטינים נורמטיביים יעבדו בישראל. בסוף 2022 הזהיר מאיבוד המוטיבציה והלגיטימציה של הרשות הפלסטינית והתערערות היציבות בעקבות זאת. על חמאס אמר שהוא משוכנע שאינו רוצה במערכה נוספת בעזה, גם בגלל ההרתעה הישראלית וגם מסיבות אחרות, שהוא מתקשה להשתקם צבאית מאז מבצע שומר החומות ושייקח לו שנים להשתקם. הוא תמך בכניסת כמה שיותר פועלים מעזה לישראל, אך עם זאת ציין שאסור שהמצב בעזה יהיה יותר טוב מהמצב ביהודה ושומרון, ואסור שכניסת הפועלים מרצועת עזה תהפוך לבעיה ביטחונית. הוא גם טען שאין לעזה פתרון ושאין טעם לכבוש את עזה כי אף אחד לא רוצה להישאר בעזה. עם זאת, הוא הביע חשש מהידרדרות לעימות שחמאס אינו מעוניין בו. על דגלי חמאס והצהרות חמאס בהר הבית אמר שמדובר על רצון להרגיז את ישראל ולא תמיכה אמיתית.

לגבי ממלכת ירדן טען שאין צורך להתרגש מהביקורת שלהם שנובעת מצרכים פנימיים, שכן היא לא תזעזע את היחסים עם ישראל. על מצרים אמר שהשלום עם ישראל הוא "אבן יסוד חזקה מאוד במדיניות המצרית", שההנהגה במצרים לא רואה בישראל אויב ושהם לא מאפשרים מעבר של אמצעי לחימה לרצועת עזה.

סער טען באפריל 2022 שחזבאללה הוא ארגון מרוסן בשימוש בכוח, ושהמזכ"ל חסן נסראללה מעוניין בשקט ואינו שואף לעימות עם ישראל. לדבריו, נסראללה אינו מקבל פקודות מאיראן אלא שותף בקבלת ההחלטות שלה. עם זאת, בטווח הארוך חזבאללה שואף להכות בישראל שוב ושוב – למשל באמצעות כיבוש יישובים זמני – לשבור את ישראל לאורך זמן. באוגוסט 2022 השתתף בדיון בקבינט המדיני-ביטחוני, שבו הובהרה חשיבות הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון ונאמר כי בלעדיו עלולה לפרוץ הסלמה. באוגוסט 2023 דחה סער את דברי שר הביטחון יואב גלנט שלפיהם ההסכם הגביר את ביטחונו של חזבאללה, וטען שהביטחון העצמי של הארגון גבר עוד קודם לכן.

במרץ וביולי 2023 כתב מכתבים לראש הממשלה, בנימין נתניהו, שבהם הזהיר שהמשבר הפוליטי-חברתי בישראל על רקע הרפורמה המשפטית מעודד את איראן, חזבאללה וחמאס לפעול נגדה. אזהרות דומות השמיע בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת. לטענתו, הוא ראה שינוי ביחס של אויבי ישראל אליה, בראותם את ישראל כחלשה בגלל שלושה גורמים: היעדר לכידות, היחלשות צה"ל וערעור יחסי ישראל – ארצות הברית.

בלילה שבין 6–7 באוקטובר 2023 העירו אותו ב-3:30 בלילה עם מידע מודיעיני חריג הכולל הפעלת כרטיסי סים ישראליים בטלפונים של פעילי חמאס. למפרע סיפר שלא עלה על דעתו שהסימנים מעידים על מלחמה, ושהטעות בהבנת חמאס נבעה מקונספציה שהתגבשה במשך שנים, שלא ניתן לשנות בלילה אחד. ב-11 באוקטובר 2023, כאשר ראשי מערכת הביטחון הציעו לתקוף את חזבאללה, סער התנגד לתקיפה וטען שיש להתמקד בלחימה בחמאס. במרץ 2024 הודיע על כוונתו לפרוש מתפקידו עם סיום התחקיר של צה"ל על טבח שבעה באוקטובר. באפריל 2024 פרש מתפקידו כראש חטיבת המחקר לאחר שהתגלה בגופו גידול ממאיר, והוחלף על ידי איתי ברון. סער כתב אגרת פרידה לאנשי חטיבת המחקר ובה הדגיש את המחויבות האישית והאחריות שלו בשבעה באוקטובר, הוא ציין שהוא מסיים את תפקידו עקב מצבו הבריאותי. 

 חיים אישיים 
סער היה נשוי לעלעל ואב לשלושה. נפטר ב-1 בינואר 2026 ממחלת הסרטן. למחרת הובא למנוחות בבית הקברות הצבאי קריית שאול.

 קישורים חיצוניים 

 הודעת דובר צה"ל, טקס חילופי ראש חטיבת המחקר וקורות חיים

הערות שוליים

קטגוריה:ראשי חטיבת המחקר
קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברנדייס
קטגוריה:קציני מודיעין של פיקוד הדרום
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2026