סעדיה הלוי אשכנזי

רבי סעדיה הלוי המכונה מירקאדו (נולד בא' בכסלו ה'תקכ"ח, 22 בנובמבר 1767)נוה צדק, דף לד, א היה פוסק הלכה, ומרבני העיר איזמיר שבטורקיה.

 קורות חייו 
נולד באיזמיר, לאביו אברהם הלוי. בבר המצווה שלו נשא נאום שהפליא את שומעיו בגדולתו כבר בגיל זהנדפס בסוף ספרו נוה צדק, דרוש א. בבחרותו למד אצל הרב אלישע שוחמינווה צדק דף פ"ד ע"ג.

בי"א באייר ה'תקנ"ג נפטרה רעייתו בגיל צעיר, ובהספד לה כתב "שבחיים חיותה לא הפילה דבר מדברי ארצה, ומכל שכן עכשיו שמתה בעווה"ר, שבודאי אני חייב להתעסק בהספדה, לספוד לצרה ולבכותה, וכן לעשות השתדלות כדי לקבור אותה בקבר טוב ולעשות כל דצריך לפי הכבוד"ספר נווה צדק, דרוש ו להספד דף קג ע"א.

תאריך פטירתו לא ידוע, אך ידוע שנפטר קודם שנת ה'תר"א, בה יצא ספרו.

נכדתו קאדין רחל נישאה לרבי רחמים נסים יצחק פלאג'יר' רחמים נסים יצחק פאלאג'י, יפה ללב, ג, אורח חיים סי' תכה, דף יג ע"א., בנו של רבי חיים פלאג'י. בין המחותנים היה קשר רב שנים, והרב פלאג'י הביאו רבות בספריו. ציטוט מעניין שמביא בשמו הרב פלאג'י "ובכתבי הקודש להרב סעדיה הלוי ז"ל בעל ס' נוה צדק, נמצא כתוב דיש להיזהר שלא לעשות זיווג עם אשתו בלילה שנולד הנביא שלהם דקורין לא כן תדפנו רוח, כי הזמן גרמא שיוליד בן פריץ. וגילה הרב בעש"ט זיע"א דמשומדים שיש בעולם הן הם שיצאו מזיווג אותה הלילה"ימצא חיים סימן ע"ג, אות ט..

ספריו
בשנת ה'תר"א 1840 יצא לאור ספרו נווה צדק על יד החזקה לרמב"ם ובסופו לקט חידושים ודרשות, בהשתדלות בנו אברהם חיים הלוי, אשר נודע כמומחה לענייני טריפותהקדמת המגיה לספר נווה צדק..

 השקפתו 
האמין בלימוד תורה לצד עיסוק במלאכה, ולא רצה ליהנות מכתרה של תורה. וכן כותב בהקדמתו לספרו "שלש שעות ראשונות ביום יצא אדם לפעולתו ולעבודתו, ואחרי כן עלה אל ביתו יושב ודן בעומקא של הלכה".

 קישורים חיצוניים 
 ספרי רבי מירקאדו סעדיה הלוי, באתר הספרייה הלאומית
 דב הכהן, רבי סעדיה המכונה מירקאדו ב"ר אברהם הלוי בע"ס נוה צדק בתוך: נהנה מיגיע כפיו : חכם סעדיה מירקאדו, בבלוג "עם הספר", ספריית הרמב"ם.

 הערות שוליים 

קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:פייטנים
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
2020 11
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:ילידי 1754