עץ הרימון (שיר)

"עץ הרימון" (במילותיו הראשונות: "עץ הרימון נתן ריחו") הוא שיר עברי שכתב המשורר יעקב אורלנד בשנות ה-40 של המאה ה-20. דן מירון הגדיר את השיר "הפזמון המופתי, בחיר פזמוני ארץ ישראל של התקופה". אורלנד חיבר את השיר למנגינת חתונה יהודית-בוכרית, ובהמשך הלחין ידידיה אדמון (גורוכוב) בתים נוספים. לשיר המולחן ביצועים ווקאליים רבים משנות יצירתו ועד ימינו.

 תולדות השיר 
בעת שירותו של אורלנד בצבא הבריטי בשנות מלחמת העולם השנייה, הוא ביקר זוג ידידים ברחוב החבשים בירושלים. באותה עת נחגגה בחצר הבית חתונה של כלה בוכרית עם אברך אשכנזי. את אורלנד כבשו צליליה של נעימה בוכרית שחזרה על עצמה והתנגנה ללא הפסק. הוא חש צורך עז לחבר למנגינה זו מילים, והסתגר לשם כך בחדר האמבטיה. עוד באותו יום מסר את השיר והמנגינה לזמרת חנה רובינא, והיא השמיעה אותו באותו ערב עצמו בהופעה בתל אביב. חודשים אחדים לאחר מכן אמר לו ידידו המלחין ידידיה אדמון שהמנגינה מונוטונית מדי, ועל כן הוא חיבר לבתים השני והרביעי (מתוך החמישה) ניגון מלודי ברוח הבית הראשון.

אף שהשיר חובר כשיר זמר, אורלנד כלל אותו בספר שיריו הליריים "שירים על עיט ועל יונה" (אחיאסף, 1946) תחת הכותרת "שיר הרימון" (ובלוויית הציון: "מותאם לנעימת-אהבים בוכרית עתיקה"). בספר נכלל השיר במחזור שירי האהבה "פלטיאל בן ליש".

 מילות השיר ופרשנות 
רוב המילים וצירופי הלשון של השיר מבוססים על פסוקי שיר השירים, המבטאים אהבה בין גבר לאישה. כך המשפט הראשון "עֵץ הָרִמּוֹן נָתַן רֵיחוֹ" הוא אלוזיה לפסוק "שְׁלָחַיִךְ פַּרְדֵּס רִמּוֹנִים עִם פְּרִי מְגָדִים כְּפָרִים עִם נְרָדִים" (ד, יג), המקשר בין הרימון לריח עז של שיחי בושם. כך גם כל תיאורי הנערה – חומתי, תמתי, עינייך יונים, דגולה כנדגלות ועוד – לקוחים מפסוקיו של שיר השירים.

החוקר אבידב ליפסקר רואה במילות השיר ניסיון להחיות את צירופי הלשון המקראיים ולשלבם בשפה העכשווית, ניסיון ליצור שפה אותנטית המותאמת לתקופה המקראית (ניסיונות שכאלה נעשו באותה תקופה בעיקר בתחום האומנויות הפלסטיות במיוחד בקרב אומני בצלאל כזאב רבן, מאיר גור-אריה ואבל פן).
ממוזער|עץ רימון במושב שדה יעקב

בהבאת השיר בתוך מחזור שירי האהבה "פלטיאל בן ליש" העניק לו אורלנד משמעות חדשה.

 ביצועים 
כאמור, את השיר ביצעה לראשונה (עוד לפני הוספת הלחן של אדמון) חנה רובינא. רובינא הרבתה לבצע את השיר בהופעותיה, בהן לפני חיילים (כחיילי הבריגדה היהודית באיטליה ב-1945). השיר התקבל בהתלהבות והיה ללהיט באותה תקופה.

בשנת 1944 שרה את השיר, בעיבודו של מרק לברי, ברכה צפירה בקונצרט של תזמורת שירות השידור (לימים התזמורת הסימפונית ירושלים) בניצוחו של פאול בן-חיים ששודר ברדיו ירושלים.

לשיר ביצועים רבים, בהם של שושנה דמארי, אהובה צדוק, הדודאים, לילית נגר, אברהם פררה, הדסה סיגלוב, גאולה גיל, מרים אביגל, שרה יערי, אריק איינשטיין, אריק לביא, רוחמה רז, רן אלירן, עפרה חזה, זהבה בן ולאחרונה גם של להקת 'ניגון מלב מדבר'.

 ביקורת 
בתוכנית רדיו בשנת 1979 אמר הסופר מאיר שלו שהמשפט "עץ הרימון נתן ריחו" הוא טעות גסה, שהרי לעץ הרימון אין כלל ריח. אורלנד הגיב בחריפות על אותם "דברי פלסתר" כלשונו, ואמר שהוא אינו בוטנאי, וככלל דברי שירה נוגדים את ההיגיון הריאליסטי. עם זאת הוא נכנע לדברי הביקורת, ושינה את המשפט הפותח ל"עץ הרימון נתן ליחו" (כך השיר הופיע באוסף "יעקב אורלנד – מבחר כתבים", כרך א', 1977). חוקר הספרות דן מירון טען שהתיקון הוא טעות חמורה ויש להתעלם ממנו. בספריו האחרים של אורלנד השיר מופיע בנוסח המקורי, וכך הוא מופיע בביצועים המוקלטים.

 לקריאה נוספת 
 יעקב אורלנד, היו לילות: משירי הזמר של יעקב אורלנד.תל אביב:תמוז,1985.
 תמר וולף-מונזון, בהיר וגבוה כזמר - יעקב אורלנד: פואטיקה, היסטוריה, תרבות, המכון למורשת בן-גוריון, 2016, עמ' 120–127.
 תמר וולף-מונזון, "ריחו המתגלגל של הרימון", פנים: כתב עת לתרבות, חברה וחינוך, 53-52 (2010), עמ' 122–127

 קישורים חיצוניים 
 מילות השיר "עץ הרימון" והאזנה לו, באתר זמרשת


 ביאור למילות השיר מאת משה פלאם
 חזי עמיאור, עֵץ הָרִמּוֹן: האם שיבש יעקב אורלנד במתכוון את שירו?, הספרנים, 15.9.2024

 הערות שוליים 

קטגוריה:שירי שנות ה-1940
קטגוריה:שירי ברכה צפירה
קטגוריה:שירי שושנה דמארי
קטגוריה:שירי אהובה צדוק
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירי הדסה סיגלוב
קטגוריה:שירי גאולה גיל
קטגוריה:שירי מרים אביגל
קטגוריה:שירי שרה יערי
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירי רוחמה רז
קטגוריה:שירי רן אלירן
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירי זהבה בן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יעקב אורלנד
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ידידיה אדמון
קטגוריה:שירים על עצים