משמר הדמוקרטיה הישראלית

משמר הדמוקרטיה הישראלית היא עמותה שהוקמה בשנת 2019. מטרות העמותה, על פי מקימיה, הן "לפעול להטמעת ערכי מנהל תקין ואתיקה בקרב עובדי ונבחרי ציבור, לחיזוק עקרון השוויון בפני החוק ואכיפתו, לחיזוק עריכה הדמוקרטיים של המדינה, כינון חוקה ראויה, הפרדת הרשויות ואיזונים ובלמים ביניהן, העמותה תפעל למען האינטרס הציבורי ולטיפוח ערכי היסוד של הדמוקרטיה הישראלית, כמדינה יהודית ודמוקרטית, בתחומי שלטון החוק, המשטר והמינהל הציבורי, לשיפור נורמות השלטון והמשטר התקינות ולמיגור שחיתות שלטונית, ולגיבוש וקידום חקיקה שתעגן ערכים אלה, לחיזוק מעמד הרשות השופטת, עקרונות המשפט, הצדק וזכויות האדם." מייסדי העמותה הם עו"ד דורון ברקת, עו"ד יובל יועז ועו"ד אוהד שפק.

בין פעולות העמותה:
 בעקבות החלטה של ממשלת ישראל, בפברואר 2020, להקים ועדת בדיקה ממשלתית בנושא התנהלות המחלקה לחקירות שוטרים הגישה העמותה עתירה לבג"ץ, שבעקבותיה הורה בג"ץ על הקפאת פעילות הוועדה עד לקבלת הכרעה בעתירות שהוגשו נגד הקמתה.
 בעקבות החלטה של הכנסת ה-22 להעניק לחבר הכנסת חיים כץ חסינות מפני העמדתו לדין פלילי, הגישה העמותה עתירה לבג"ץ שיורה על ביטול חסינות זו. העתירה נדחתה על הסף, בין השאר משום שבמשך הזמן שחלף ממועד הגשת העתירה ועד לדיון בה הכנסת ה-22 סיימה את כהונתה ותוקף החסינות פג. בעקבות זאת פנתה העמותה ליועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, בבקשה שיגיש שוב את כתב האישום נגד חבר הכנסת כץ.
 הגשת עתירה, שנדחתה על הסף, בדרישה לפתוח בחקירה פלילית ב"פרשת המניות" - רכישת מניות על ידי בנימין נתניהו בחברה שבשליטת בן דודו, נתן מיליקובסקי.
 הגשת עתירות, שנדחו, נגד הטלת הרכבת ממשלת ישראל ה-35 על בנימין נתניהו, הנאשם בעבירות שחיתות, ונגד מינוים של חברי הכנסת צבי האוזר ואסנת מארק לנציגי הכנסת בוועדה לבחירת שופטים.
 הגשת עתירה לבג"ץ נגד החלטה של ממשלת ישראל ה-34 להקים ועדת בדיקה ממשלתית בנושא התנהלות המחלקה לחקירת שוטרים. העתירה התקבלה והקמת ועדת הבדיקה בוטלה.
 הגשת עתירה לבג"ץ בדרישה לעדכן את הנחיית היועץ המשפטי בנושא חירות ההפגנה. בעקבות זאת עודכנה ההנחיה בשני נושאים: גבולות סמכותה של המשטרה להתנות קיום הפגנה במתן רישיון, והתנאים וההגבלות על קיום הפגנות ליד או בסמוך לבתיהם של אנשי ציבור.
 הגשת עתירה לבג"ץ לפרסום מלוא פרטיו של הסכם חמאס–ישראל מינואר 2025. העתירה נדחתה בנימוק ש לחוק יסוד: הממשלה קובע שהחלטות הממשלה בנושאי ביטחון המדינה ויחסי חוץ שלה הן סודיות.
 במאי 2025 פנתה העמותה ליועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה בדרישה כי תוציא לנבצרות את ראש הממשלה בנימין נתניהו, לאור הקביעות של בג"ץ כי נתניהו אינו יכול למנות את ראש שירות הביטחון הכללי.
 בנובמבר 2025 עתרה העמותה (בג"ץ אביחי אברהם בוארון נגד היועץ המשפטי לממשלה) נגד החלטתו של שר המשפטים יריב לוין למנות את נציבות תלונות הציבור על שופטים אשר קולה למשפטן שילווה את החקירה בפרשת הדלפת הסרטון ממחנה שדה תימן ונגד סמכותו של לוין למנות את  המשפטן המלווה. העתירה התקבלה חלקית: מינויו של קולה בוטל, אך נקבע שללוין נתונה סמכות למנות משפטן אחר לתפקיד זה, בתנאי שהמלווה יהיה "עובד מדינה בכיר, משפטן מובהק, שתחום עיסוקו, בעבר או בהווה, כרוך בהפעלת שיקול דעת בתחום התביעה או החקירה הפלילית". לוין בחר לתפקיד זה את השופט בדימוס יוסף בן חמו, אף שאינו עומד בקריטריונים שנקבעו בפסק הדין. את בחירתו נימק בכך שלא הצליח למצוא עובד מדינה העומד בקריטריונים. לבקשת העמותה הוציא בג"ץ צו ארעי המעכב את מינויו של בן חמו עד לדיון נוסף בנושא.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ישראל: ארגוני דמוקרטיה וטוהר מידות