Bit

bit (בִּיט) היא אפליקציית תשלומים מבית בנק הפועלים, שבאמצעותה ניתן לשלם ולקבל תשלום. האפליקציה נתמכת במערכות ההפעלה אנדרואיד ו־iOS.

בפברואר 2021 אישר בנק ישראל ל־bit לשמש כארנק דיגיטלי.

היסטוריה
האפליקציה, שפותחה על ידי בנק הפועלים, הושקה בדצמבר 2016, במטרה לספק ממשק לביצוע תשלומים באמצעות הטלפון החכם, תוך חיוב כרטיס האשראי של המשלם. בשלב הראשון האפליקציה אפשרה העברת כספים בין אנשים, ובהמשך נוספה האפשרות לבקשת תשלום. בשלב הבא נוספה האפשרות לאסוף כסף מקבוצת אנשים באמצעות בחירה באנשי קשר או על ידי שליחת קישור לווטסאפ. בהמשך, bit החלה לאפשר ללקוחותיה קבלת זיכויים מחברות ביטוח, קרנות פנסיה ושירותי בריאות, ישירות לחשבון הבנק. כמו כן, bit החלה לאפשר תשלום במגוון אתרים ואפליקציות. בנוסף, bit מאפשרת לעסקים ולעצמאים לקבל תשלום באמצעות האפליקציה.

באוגוסט 2020 הודיע בנק הפועלים על פתיחת ה-API של היישומון לשימושם של מפתחים, אך נכון לינואר 2022 הדבר לא יצא לפועל.

האפליקציה אפשרה חיוב של אותו כרטיס אשראי ממכשירי טלפון שונים. משתמשים התלוננו שיכולת זו מהווה פרצת אבטחה, ושבפועל נגנבו להם אלפי שקלים תוך שימוש בפרצה זו. הפרצה נובעת משום שגם מי שאינו בעל הכרטיס אך בידיו פרטי כרטיס האשראי יכול לחייב כרטיס אשראי זה. בנק הפועלים הודיע על סגירת אפשרות זו.

לפי הערכה, עד מאי 2024 הגיעו הפסדי הבנק על אפליקציה זו למיליארד ש"ח.

אופן התשלום

לאחר הקלדת פרטי התשלום על המשלם להזדהות באמצעות סיסמה בת ארבע ספרות. במהלך השנים נוספה האפשרות לזיהוי ביומטרי, באמצעות טביעת אצבע או זיהוי פנים. יכולת זו נועדה להקטין את מידת התלות בסיסמאות ולהגביר את האבטחה, אך גם לשפר את חוויית המשתמש. בנוסף, האפליקציה החלה לפתח מערכות לניטור הונאות בזמן אמת. יכולות אלו מבוססות על אלגוריתמים של למידת מכונה המנתחים דפוסי שימוש, התנהגות חריגה והעברות חשודות. המערכת מנסה לזהות בזמן אמת פעילות שאינה תואמת את דפוסי השימוש של המשתמשים ולהתריע בפני ניסיון גניבה או השתלטות על חשבון.

זיהוי מקבל התשלום נעשה לפי מספר הטלפון הסלולרי שלו, שגם בו מותקנת אפליקציית bit. לאחר שהמשלם סיים את העברת התשלום באמצעות האפליקציה, המוטב מקבל הודעה על התשלום שהועבר אליו, ועליו לאשר את קבלתו תוך שלושה ימים. את מספר הטלפון של המוטב ניתן לבחור מתוך רשימה של מוטבים קודמים, או להקליד מספר של מוטב חדש. מספר טלפון אינו כולל ספרת ביקורת, ולכן טעות בהקלדת המספר לא תזוהה על ידי האפליקציה, והכסף יועבר אל בעל המספר השגוי, שברצותו יקבל את הכסף שהועבר אליו וברצותו יתעלם מההעברה השגויה.

העברת כספים באמצעות האפליקציה, כאשר היא מבוצעת בין משתמשים פרטיים, נעשית תוך חיוב כרטיס האשראי של המשלם, שמחויב במועד חיוב כרטיס האשראי, וקבלת הסכום באופן מידי בחשבונו של מקבל התשלום, המחויב בעמלת שורה (מלבד חשבונות בנק הפועלים הפטורים מעמלה). להערכת העיתון TheMarker סבסוד זה, בדמות אשראי ללא ריבית, עלה לבנק הפועלים 250 מיליון ש"ח בארבע השנים הראשונות לפעולתו. בשנת 2022 פורסמו הערכות שהפעלת האפליקציה עולה לבנק הפועלים יותר מ-100 מיליון ש"ח בשנה.

סכום ההעברה המצטבר מוגבל ל-3,600 ש"ח ליום ו-8,300 ש"ח לחודש. הסכום אותו ניתן לקבל בשנה קלנדרית באמצעות bit, בחשבון שאינו עסקי, לא יעלה על 50,000 ש"ח.

בשנת 2023 הושקה באפליקציה אפשרות לתשלום מרחוק בעמדות שירות עצמי, שתאפשר לילדים לבצע רכישות ללא כרטיס אשראי או מזומן.

החל מ-1 בינואר 2025, נגבית עמלה בשיעור 0.6% בגין קבלת כספים מעל לסכום מצטבר של 25,000 ש"ח בשנה קלנדרית, על הכספים שמעבר לסף של 25,000 ש"ח.

 אימוץ טכנולוגיות תשלום בישראל בהקשר של ביט 
חדירתן של אפליקציות תשלום דיגיטליות בישראל נחשבת לתהליך מהיר ביחס למדינות מערביות אחרות. מחקרים מצביעים על כך שהשילוב בין שיעור גבוה של שימוש בסמארטפונים, תשתיות בנקאיות מפותחות ונכונות ציבורית לאימוץ שירותים דיגיטליים יצר תשתית מוצקה להצלחת שירותים כמו ביט. לפי מחקר זה, אחד הגורמים המרכזיים שאפשרו את התפשטות ביט היה הפער בין השוק הישראלי לבין השווקים הגלובליים מבחינת זמינות פתרונות תשלום מתקדמים: בעוד שבישראל טרם הוטמעו בהיקף משמעותי ארנקים דיגיטליים בינלאומיים כמו Apple Pay או Google Pay, האפליקציה המקומית מילאה את החלל והפכה לכלי שימושי כבר משנותיו הראשונות של שוק התשלומים הדיגיטליים.

אחד הממצאים המשמעותיים במחקרי אימוץ טכנולוגיה בישראל הוא האמון הגבוה במוסדות פיננסיים מקומיים. בנק הפועלים, כמפעיל השירות, נתפס כגורם יציב ואמין, דבר שהפחית את החשש משימוש בפלטפורמה מקוונת להעברת כספים. בנוסף, העובדה שהשירות לא חייב פתיחת חשבון בנק חדש או שינוי דרסטי בהרגלי התשלום, אפשרה למשתמשים לאמץ את האפליקציה מבלי להרגיש שינוי משמעותי בסיכון הפיננסי האישי.

 השפעה חברתית ותרבותית 
המעבר לתשלומים דיגיטליים באמצעות אפליקציית התשלום Bit יצר שינוי חברתי משמעותי, במיוחד בקרב צעירים. תופעות שהיו חלק מהמציאות הישראלית -כמו "מי חייב למי כסף" לאחר בילוי חברתי, חלוקת תשלומים בין שותפים לדירה או העברת כספים בין בני משפחה - הפכו לתהליכים פשוטים ומהירים.

מחקר מצא כי המשתמשים תופסים מחקרים על אפליקציות תשלום P2P מראים כי שימוש באמצעי תשלום דיגיטליים מאפשר הפחתת מבוכה חברתית בעת העברת כסף בין אנשים ושינה את האופן שבו אנשים תופסים תשלומים בינאישיים. זה דומה לדרך שבה אפליקציות כמו ביט ממלאות תפקיד דומה בישראל, בכך שהן מאפשרות העברת כסף בין משתמשים במהירות, בפשטות ובאופן בלתי אישי.

מעבר לכך, ביט הפכה למרחב פיננסי שבו מתרחשות אינטראקציות שאינן רק טכניות. משתמשים רבים משתמשים בממשק ההודעות של העברות הכספים ככלי הבעה חברתי: הומור, אמוטיקונים, ברכות ואפילו פיוס בין חברים. בכך תרמה האפליקציה להתפתחות סוג חדש של אינטראקציה חברתית פיננסית, המאפיינת את המעבר לעולם דיגיטלי אישי ורך יותר.

 השפעה על העסקים הקטנים בישראל 
אפליקציות התשלום בישראל - ובראשן ביט - שינו את הדרך שבה עסקים קטנים ובינוניים מתנהלים. עבור חלק גדול מהעסקים, ובעיקר עסקים ביתיים, נותני שירותים פרטיים ומכירה מזדמנת בשוקי רחוב, ביט הפכה לכלי עבודה מרכזי. מחקר שנערך על ידי בנק ישראל מצא כי כ-42% מהעסקים הקטנים בישראל עושים שימוש קבוע באפליקציות תשלום, וכי ביט נתפסת ככלי יעיל במיוחד בזכות פשטות התפעול והעדר דמי ההקמה.

המחקר מצביע על כך שהשימוש בביט מאפשר לעסקים לנהל תהליכי גבייה מהירים יותר, להפחית תלות במזומן, ולהציג ללקוחות פתרון תשלום מקובל ונוח. מצד שני, הוא מדגיש את הקושי בניהול חשבונאי מדויק כאשר תנועות הכסף מתבצעות בין חשבונות פרטיים, ואת הפער ברגולציה לעומת מערכות סליקה מוסדרות. כתוצאה מכך, עסקים רבים עברו לשימוש בכלי “ביט לעסקים”, המאפשר ניהול מערכתי, קישור למערכת הנהלת חשבונות ושקיפות גבוהה יותר.

 השוואה בינלאומית וייחוד השוק הישראלי 
כאשר משווים את ישראל לשווקים אחרים, מתברר כי שיעורי השימוש באפליקציות להעברת כספים הם מהגבוהים בעולם. בשווקים רבים קיימות חלופות ותיקות כגון Venmo  ו-CashApp  בארצות הברית או WeChat Pay  בסין.

תהליכי האימוץ בישראל מתאפיינים בדפוס ייחודי: אימוץ המוני, כמעט אוניברסלי, בתוך תקופה קצרה יחסית. הסיבה לכך נעוצה בחשיפה גבוהה לטכנולוגיות חדשות וברמת תחרות נמוכה יחסית בשוק הבנקאי, שמאפשרת לשחקן מרכזי אחד כמו בנק הפועלים להכתיב סטנדרטים אחידים לשוק שלם.

לפי מחקרים בינלאומיים, ישראל מדורגת גבוה בחדשנות פיננסית, אך נמוך בכל הנוגע להתפתחות מערכות תשלום מקומיות עד לשנים האחרונות. ביט מילאה חלל זה והובילה את השוק.

 תרומה לקידום תשלומים ללא מזומנים 

בעוד שב-2015 מזומנים היוו כ-60% מהתשלומים הקמעונאיים בישראל, ב-2023 ירד השיעור ל-35% בלבד. חלק מירידה זו נובע מהגברת השימוש בכרטיסי אשראי, חלק מחקיקתו של חוק לצמצום השימוש במזומן בשנת 2018, וחלק מהשימוש באפליקציות תשלומים, ובעיקר bit. ירידה זו מקלה על איתור הלבנות הון, מפחיתה עלויות ניהול מזומנים ומגדילה את השקיפות.

 השפעת ביט על תחרות במערכת הבנקאית 
הופעתה של ביט חייבה את הבנקים האחרים להגיב. בתוך זמן קצר פותחו אפליקציות מתחרות - פייבוקס של בנק דיסקונט ופיי של בנק לאומי - שאפשרו לשמור על רמת תחרותיות בשוק. תחרות זו תרמה להרחבת מגוון השירותים, להורדת חסמי שימוש ולפתיחת שוק התשלומים גם לשחקנים שאינם בנקים. במובן מסוים ביט שימשה זרז לרפורמות, שכן בנק ישראל זיהה את הפוטנציאל ואת האתגרים והחל לקדם מדיניות המאפשרת כניסה של שחקנים נוספים לתחום הפינטק. כתוצאה מכך, מספר חברות טכנולוגיה פיננסית קיבלו אישור לפעול בתחום, חלקן מציעות שירותי סליקה וחלקן מספקות תשתיות לתשלומים דיגיטליים. ניתן לראות מהלך דומה גם במדינות אחרות, שבהן אפליקציות תשלום דיגיטליות יצרו לחץ על המערכת הבנקאית להתייעל ולשפר את שירותיה.

קישורים חיצוניים


 עידן בן טובים, בלי ידיים: מעכשיו אפשר לשלם עם ביט בבתי עסק ללא הגבלה, באתר Geektime, 27.04.2020
 מחקר שוק: יישומוני העברות P2P, באתר רשות התחרות, 21 ביולי 2021


 הערות שוליים 

קטגוריה:בנק הפועלים
קטגוריה:יישומונים
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2016
קטגוריה:תשלום בנייד