מרגיט גאשפאר

מרגיט גאשפאר (שמה הספרותי בין השנים 1924–1945 היה מיקלוש גאשפאר, גיטה גאשפאר וגיטה בוני גאשפאר,1934 és 1939 között főleg Max Brand regények fordítójaként használta az A. F., A. N., A. S., A. V., B. F., B. G., B. M., Gy. L., K. E., L. M., M. A., M. B., M. L., S. M. valamint a V. A. szignót is. Kortárs magyar írók 1945-1997 בהונגרית: Gáspár Margit; בודפשט, 1 באוגוסט 1905 - בודפשט, 29 באוגוסט 1994) מנהלת במה, מנהלת תיאטרון הונגרייה-יהודייה, עיתונאית, סופרת, מחזאית ומתרגמת זוכת פרס קושוט.

קורות חיים
מרגיט גאשפאר נולדה במשפחה יהודית, בתם של ארתור גאשפאר ואמה מרקוס. בגיל שלוש עשרה הופיע סיפור פרי עטה ב"עיתון המעניין" ומאוחר יותר כבר עבדה כעיתונאית ב"עיתון של פשט" (Pesti Hírlap). בעלה הראשון היה הרוזן האיטלקי מריו בוני, איתו התחתנה ב־11 בספטמבר 1926 בבודפשט,A házasságkötés bejegyezve a Budapest I. ker. polgári házassági akv. 574/1926. folyószáma alatt. אך החזיקה לידו גם מאהב בדמותו של העתידן האיטלקי פיליפו תומאזו מארינטי. בגללו הצטרפה לארגון הפשיסטי של הזרים שחיו באיטליה. כשהבינה שכאישה לא תוכל לבטא עצמה כראוי כתביה פורסמו בשם מיקלוש גאשפאר עד 1945. לאחר מלחמת העולם השנייה הצטרפה למפלגה הקומוניסטית בהונגריה ומונתה למנהלת לשכת העיתונות של השר לענייני רכש זולטאן ואש (ויינברגר). משנת 1946 מונתה למנהלת האמנותית של "התיאטרון העירוני" (Városi Színház) בשנים 1947–1948 הייתה המנהלת האמנותית של התיאטרון ההונגרי ומשנת 1949 עד 1957 קיבלה על עצמה את ניהול תיאטרון האופרטה של בודפשט.

שמה נקשר לחידוש התוכני-הדרמטורגי של אמנות האופרטה ההונגרית. בשנים 1948–1954 עמדה גם בראש החוג לאופרטה של האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע בהונגריה. בנוסף להעלאת נושאים חברתיים במחזותיה, תפס חלק חשוב גם הפן הבידורי. במחזה שלה "המלט טועה" העלתה את בעיית פולחן האישיות. בנוסף לדרמות שלה, כתבה גם משחקי טלוויזיה ומשחקי קול לרדיו. תרגומיה המשמעותיים הם של היוצרים ויליאם סומרסט מוהם ולואיג'י פיראנדלו.

בעלה השני היה הדרמטורג לאסלו שיץ'.

 פרסים והוקרה 
 מדליית הנצחה לשחרור; מדליית הכבוד של הרפובליקה העממית ההונגרית (1950)
 מסדר הכבוד של הרפובליקה העממית ההונגרית (1950)
 פרס קושוט (1951)
 מדליית העבודה דרג; כסף (1954)
 לביצועים מצטיינים - Für ausgezeichnete Leistungen 1957
 עיטור העבודה דרגת זהב של מסדר הבוד (1965, 1970)
 עבור הונגריה סוציאליסטית (1980)
 מסדר הדגל של הרפובליקה העממית ההונגרית (1985)
 פרס פרו אורבה בודפשט (1989)

 יצירותיה 
 מסע לעבר השמש [בשם מיקלוש גאשפאר]; 1924
 גרגיי צ'יקי והצרפתים. G. Csiky auteur dramatique hongrois et ses modèles français; דברצן, 1928 (עבודות ספרות ובלשניות צרפתיות מסמינר צרפתי של אוניברסיטת דברצן)
 מהדורה יוצאת דופן (1933)
 לכל דבר יש מחיר (1936)
 קסם האש (1937)
 אשתו של קיסר. רוֹמָן [בשם מיקלוש גאשפאר מחזה (1946)
 האופרטה; נפסבה, 1949
 מלחמת שמיים (1960)
 המלט טועה; 1963
 ילד המוזות הלא מחונך. 1963
 אם תגלה, אכחיש! משחק סאטירי, 1967
 ניצוץ אלוהי. רוֹמָן; סיפורת, 1974
 בת הסנדקות של הארלקין. רוֹמָן; סיפורת, 1978
 הקיסר השחור. רומן פנטסטי (פנטסטי כמעט כמו המציאות) 1983
 ממלכה בלתי נראית. סיפור אהבה; סיפורת, 1985
 רב ראבי. דרמה בשני חלקים. נכתב על ידי מרגיט גאשפאר תוך שימוש בפרטי הרומן של מור יוקאי ובאוטוביוגרפיה של מתיאש ראבי; תיאטרון יוז'ף אטילה, 1988
 במה וגיליוטינה. רוֹמָן; 1989

 תרגומיה הספרותיים (רשימה חלקית) 

ועוד עשרות תרגומים נוספים.

 לקריאה נוספת 
 מיהו מי בספרות ההונגרית? מאגרי ספרים 
 סופרים הונגרים בני זמננו
 אישטוואן רמניי דיינש: האם אנו מכירים אותם? הונגרים מפורסמים ממוצא יהודי (הוצאת Ex Libris, בודפשט, 2000) 

 קישורים חיצוניים 
 מרגיט גאשפאר, באתר PORT.HU 

 הערות שוליים 

קטגוריה:יהודיות הונגריות
קטגוריה:יהודים זוכי פרס קושוט
קטגוריה:מפיקות תיאטרון
קטגוריה:מנהלי תיאטראות בהונגריה
קטגוריה:מפיקי תיאטרון יהודים
קטגוריה:מתרגמות הונגריות
קטגוריה:עיתונאיות יהודיות הונגריות
קטגוריה:סופרות יהודיות הונגריות
קטגוריה:מחזאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגריות שנולדו ב-1905
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1905
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1994