המזמורים החוריים מאוגרית

שמאל|ממוזער|350px|הוראות הנגינה בלוח המזמור לנכל. המספרים 1-4 נראים היטב (𒁹,𒈫, 𒐈, 𒐂) וכן המספר עשר 𒌋
המזמורים החוריים מאוגרית הם שלושים ושישה מזמורים כתובים על לוחות חרס בכתב יתדות שנמצאו בארמון המלוכה בעיר הכנענית־אמורית אוגרית. המזמורים נכתבו בשפה החורית ולצדם הוראות נגינה בשפה האכדית עם נספחי חתימת המשוררים החוריים באכדית. בין הלוחות מזמור לנִכַּל, אלת הענב - אולי אלת הפריון החורית, שפוענח ברובו, ותוארך לסביבות 1800 לפנה"ס, וכך נחשב לרישום הנודע הקדום ביותר של הוראות נגינה המקבילות לתווי נגינה.

ככל הידוע, הלוחות נמצאים במוזיאון הלאומי בדמשק.

 מציאת הלוחות ופענוחם כתווי נגינה 
שמאל|ממוזער|120px|קבר בחצר המלוכה באוגרית שמאל|ממוזער|150px|יציאת חירום מארמון המלוכה באוגרית. זהו שער משני המוביל אל החומה הפנימית
הלוחות נמצאו בשנת 1932 בחפירת עתיקות ארמון המלוכה שבעיר הכנענית-אמורית אוגרית (ליד עיר החוף לטקיה שבסוריה כיום), בידי משלחת חפירות שבראשה קלוד שפר השווייצרי. נמצאו 30 לוחות ועוד 12 שברי לוחות, האצורים כיום, ככל הידוע, במוזיאון הלאומי של סוריה, בדמשק.

הרבה מן הכתוב ברוב הלוחות מטושטש, או חסר, והלוח היחיד שהשתמר כמעט במלואו הוא המזמור לנכל (המסומן כ h.6).

הכתוב בלוחות פוענח ברובו בשנת 1955 בידי עמנואל לרוש, אשר זיהה את הוראות הנגינה. מאז חוקרים הציעו לפחות חמישה פענוחים שונים לחלוטין, ובעקבות זאת גם משמעות שונה למילות המזמורים, ולהוראות הנגינה.

לרוש זיהה את תוי הנגינה על שלוש מהלוחות. שניים מתקופת ממלכת בבל החדשה ואחת, עם מזמור ל"אלת הענב" נכל מתקופת ממלכת בבל הקדומה (המתוארת בספר בראשית), שתוארכה לסביבת שנת 1800 לפנה"ס.

עמנואל לרוש זיהה חלק ניכר מהלוחות כמזמורים חוריים וסימן אותם באות h.

 המזמור לנכל (לוח h.6) 
המזמור, הכתוב על לוח h.6 פוענח כאמור בידי לרוש בשנת 1955, ולרוש פרסם פענוח מתוקן בשנת 1976. תחילת השיר השתמר היטב בצדו האחד של הלוח, אך הלוח השני מחוק בחלקו הגדול, וכמעט כל החלק התחתי חסר.

המזמור נכתב לליווי בכלי הנגינה שָׂמּוּם - כנראה כלי פריטה בעל תשעה מיתרים, המוקדש לאלה נִכַּל שהיא אלת "ענב" שמית - שתורגם כאלת הפרי או הפריון.

מזמור זה תוארך לסביבות 1800 לפנה"ס, תחילתה של אוגרית כמרכז ממלכתי לפי מכתבי תל אל-עמרנה. בלוח זה שני חלקים, מילות המזמור למעלה, ולמטה, תחת קו כפול, נספח עם הוראות ומספרים שפוענחו כהוראות ותוי נגינה.

 הוראות הנגינה  
הוראות הנגינה כפי שפוענחו בידי לרוש בצד א' (ואחרים):

חנותה נישא דיו שנות זתריה ובכרה חברן (או: קדרן) תשאל כלה דילי שפרי חמרות וורי
חמרות וורי ונדעת וכּרי כּרכּרת אשאלה עללי כּבכלי עליכי שרת אנש ושאל תתיב תשא 
ושאל תתיב תשא אנוך כבשלי אנכת אכלי שמשם ??ליל וכּלל תננתך ??ך כליתן-אל נִכַּלַה
כליתן-אל נכּלה נהרשל חנה חנתת אתיאשתאל אתרּי חותי חנכה עשתי ואוה חנך
קבלת 3 ערבת 1 קבלת 2 ... חמשרת 10 ושתמארי 
תתמשר 2 זערת 1 שחרי 2 ששת 2 ערבת 2
אמבֻּב 1 ששת 2 ערבת 1? נדקבלי 1 תתרקבלי 1 תתמשרת 4
זערת 1 שחרי 2 ששת 4 ערבת 1 נתקבלי 1 שחרי 1 
ששת 4 שחרי 1 ששת 2 ערבת 2
כתם 2 קבלת 3 כיתם 1 קבלת 4 כתם 1 קבלת 2
אנו זמרו נתקבלי זלוזי ש[האל] אור(ח)יה  שו אמורבי

 ראו גם 

 שירה אוגריתית
 נכל

 לקריאה נוספת 


 קישורים חיצוניים 
 אתר המוקדש למזמור לאלה נכל כולל תמונה ברורה של שני צדי הלוח.

 פענוחי תווים וקובצי נגינה 
הדף של קסי גורנזון מאוניברסיטת טורונטו, המוקדש למזמור לניקה. בדף זה גרסאות "תרגום" של תוי הנגינה:
 דוד וולסטן 1971 קובץ נגינה בתבנית מידי תווים בקובץ פדף
 אן קילמר 1974 קובץ נגינה בתבנית מידי תווים בקובץ פדף
 דושן-גילמין 1977 קובץ נגינה בתבנית מידי תווים בקובץ פדף
 ראול ויטל 1982 קובץ נגינה בתבנית מידי תווים בקובץ פדף
 צרני 1988 קובץ נגינה במתכונת מידי התווים בקובץ פדף
 מ"ל ווסט 1993 קובץ נגינה במתכונת מידי התווים בקובץ פדף
 ר' דמבריל 1998 קובץ נגינה במתכונת מידי והתווים בקובץ פדף
 מונזו 2000 קובץ נגינה במתכונת מידי והתווים בקובץ פדף
 קריספין 2000 קובץ נגינה במתכונת מידי והתווים בקובץ פדף

הערות שוליים

קטגוריה:אוגרית
קטגוריה:היסטוריה של המוזיקה