טוהר המידות

טוהר המידות הוא נורמות וכללי התנהגות מחייבים לאדם, בפרט אדם הנושא תפקיד ציבורי. טוהר המידות מחייב הימנעות מניגוד עניינים, משיקולים זרים, ממשוא פנים ומניצול מעמד. נורמות אלה מוסדרות בחוקים, בנהלים ובפסקי דין, וגם במנהג ובציפיות של הציבור. הדרישה לטוהר המידות נכללת באחדים מחוקי ישראל. 

אטימולוגיה
מבקר המדינה יצחק נבנצל ציין כי

חיים כהן ציין כי "לשון 'טוהר־המידות' אינה מצויה במקורותינו. אולי נחמה פורתא היא שלשון מקבילה לזו אינה מצויה גם בשפות אחרות" והוסיף: "בלטינית, וממנה באנגלית ובצרפתית, המונח הקרוב ביותר לטוהר־המידות הוא Integras, integrity, intégrité. בגרמנית מדברים על Unbeschoitenheit, מעין חוסר פגם; ואילו 'טוהר־המידות' Sittenreinheit, שמור למוסר מיני בלבד. הטוהר עצמו הוא Puritas, purity, pureté, ובכוח גם טוהר־המידות בכלל זה."

לחוקי מדינת ישראל נוסף המושג "טוהר המידות" בתיקון לחוק מבקר המדינה, תש"ט-1949, שבו נדרש מבקר המדינה לבדוק האם הגופים המבוקרים "נהגו בחסכון וביעילות ובטוהר המידות".

בחקיקה ובפסיקה
אחדים מחוקי ישראל עוסקים בטוהר המידות, ובהם:
 חוק יסוד: מבקר המדינה וחוק מבקר המדינה מטילים על מבקר המדינה לבדוק האם הגופים המבוקרים התנהלו תוך שמירה על טוהר המידות. משימות דומות מוטלות בחוק הביקורת הפנימית על מבקר פנימי של גוף ציבורי, ובפקודת הבנקאות על מבקר פנימי של תאגיד בנקאי.
 חוק לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור בא לעודד עובדי ציבור לחשוף מעשי שחיתות או עניינים אחרים הפוגעים בטוהר המידות במקום עבודתם.
 חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין) מיועד להגנה על עובדים המתלוננים על שחיתות במקום עבודתם, ולגבי עובדים בגופים ציבוריים, גם להגנה על המתלוננים על פגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין.
 חוק שירות הביטחון הכללי קובע כי: "ראש הממשלה רשאי לקבוע בתקנות הגבלות על עובדי השירות, בתקופת עבודתם בשירות ולאחריה, ככל שהדבר דרוש לשם מילוי תפקידי השירות, להבטחת טוהר המידות בשירות, או לשם שמירת ביטחונם האישי של עובדי השירות ועובדיו לשעבר."

החוקים אינם מפרטים מה נכלל בטוהר המידות או בפגיעה בטוהר המידות, ולכן גבולותיו של מושג זה נתונים לפרשנות. מבקר המדינה יצחק נבנצל ציין שבמצב זה

בהתאם לכך ציינה היועצת המשפטית של משרד מבקר המדינה, נורית ישראלי, כי " במהלך השנים הצטברו דוחות מבקר המדינה העוסקים במגוון נושאים וגופים מבוקרים, נוצקו הרבה תכנים לביקורת, וכיום יש רשימת עניינים שיש להם תיוג של פגיעה בטוהר המידות." בחלק מהמקרים נורמות שקבע המבקר הוטמעו בחקיקה. דוגמה: לאחר דוחות ביקורת אחדים שבהם הצביע מבקר המדינה על מעבר של עובד מדינה לעבודה בגוף שמולו עמד כעובד מדינה כפגיעה בטוהר המידות, נחקק חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר הפרישה), הקובע הגבלות בתחום זה, ובהן תקופת צינון.

נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, ציין כי "טוהר המידות משמעותו התנהגות הוגנת וישרה של עובד הציבור. שירות ציבורי שמידותיו אינן טהורות ושכפיו אינן נקיות הוא שירות ציבורי לא מוסרי. זהו שירות ציבורי שאינו משרת עוד את הציבור. הוא מופקע מן הסמכות המוסרית לפעול בשם הציבור ולמענו."

בהחלטת ממשלת ישראל על הקמתה של הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה נקבע: "מטרת עבודתה של הוועדה בנושא המינויים היא להבטיח את טוהר המידות, ובין השאר, כי לא ייעשו מינויים לא ראויים מסיבות כגון: זיקה אישית, זיקה עסקית או זיקה פוליטית לגורמים בממשלה". בג"ץ הרחיב בעניין מטרת הוועדה:

קישורים חיצוניים
 יצחק נבנצל, משמעותו של "טוהר המידות" בחוק מבקר המדינה, באתר של משרד מבקר המדינה

 דן מנדל, על המידות ועל הממדים של טוהר המידות, עיונים בביקורת המדינה
 נורית ישראלי, חמישים שנות טוהר המידות בחוק מבקר המדינה - המצב הנורמטיבי - מייצור לביצור, עיונים בביקורת המדינה
 שמחה ב. ורנר ומינה צמח, טוהר המידות במערכות אכיפת החוק בעולם ובישראל: גישות, אפיונים, מדיניות ודרכי התמודדות, המשרד לביטחון הפנים

הערות שוליים

קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מבקר המדינה
קטגוריה:ביקורת פנימית
קטגוריה:מינהל ציבורי