הביטחוניסטים

הביטחוניסטים היא עמותה המורכבת בעיקר מיוצאי מערכת הביטחון הישראלית בעלי דרגות בכירות. הוקמה בשנת 2020, ביוזמתו של תת-אלוף (מיל') אמיר אביבי. מטרת התנועה היא "החלת הריבונות, חיזוק המשילות בארץ ישראל ובזכותה של מדינת ישראל להגן על עצמה בגבולותיה הבטוחים".

התנועה מתנגדת לפתרון שתי המדינות ותומכת בהרחבת מפעל ההתנחלויות. על פי אתר התנועה,  עם זאת, היא מתוארת בכתבות רבות כתנועת ימין, ונחשבת לבעלת אוריינטציה ניצית.

 עובדים, חברים ופעילים 

לפי האתר הרשמי של התנועה, עם חבריה ופעיליה נמנים מעל 35,000 מאנשי כוחות הביטחון ואזרחים.

יו"ר ומייסד התנועה הוא תא"ל (מיל') אמיר אביבי, מנכ"ל התנועה סא"ל (מיל') ירון בוסקילה ויו"ר הוועד המנהל הוא אלוף (מיל') גרשון הכהן.

בין פעיליה שמרבים להופיע בתקשורת: אלוף (מיל') יפתח רון-טל, אלוף (מיל') גרשון הכהן, תא"ל (מיל') אביגדור קהלני, תא"ל (מיל') אפי איתם, תא"ל דדי שמחי, ניצב (בדימוס) אהרון אקסול, תא"ל (מיל') הראל כנפו ואליהו יוסיאן.

אריאל שפיר, המעורב בפרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשל קטר, משמש כיועץ אסטרטגי ואחראי על קשרי ממשל של התנועה.

תת-אלוף (בדימוס) ארז וינר, שהודח ממילואים בצה"ל בעקבות עבירת ביטחון מידע, מכהן כחבר הוועד המייעץ של התנועה.

פעילות
ממוזער|אמיר אביבי, מייסד תנועת הביטחוניסטים
מחקר
התנועה מבצעת מחקרים יישומיים בנושאים הנוגעים לביטחון ישראל, במטרה לספק לציבור הרחב ולמקבלי ההחלטות כלים להתמודדות עם המציאות המדינית-ביטחונית המתפתחת.

מחקרי התנועה עוסקים בסוגיות שנוגעות ליחסי החוץ והביטחון של המדינה. בנושא הפלסטינים – המחקרים עוסקים ב והשפעתה על מדיניות ישראל, בהיערכות מדינת ישראל ליום שאחרי אבו מאזן, בהתקוממות צעירי הרשות הפלסטינית וההשפעה שלה על ערביי ישראל, וביחסי הגומלין בין מנגנוני הביטחון הפלסטיניים לבין כוחות הביטחון הישראליים. כן עוסקים המחקרים ביהודה ושומרון – בהשתלטות פלסטינית על שטחי C, במעמדם המשפטי של השטחים וחשיבותם לישראל כנכס אסטרטגי-ביטחוני, באכיפת החוק הישראלי בשטחי B ו-C והריסת מבנים בלתי חוקיים, וכן פעילות וכניסות הצבא לשטח A בכל זמן נתון לפי שיקולי הצבא והמודעין. החל ממלחמת חרבות ברזל גישה צבאית זהה גם ברצועת עזה מבחינת פעילות הצבא בכל מרחב ממנו יוצא טרור נגד מדינת ישראל, וכן שליטה מלאה על ציר פילדלפי, בכדי למנוע התחמשות ארגוני טרור ברצועה דרך הציר. בתחום ביטחון פנים פורסמו מחקרים לגבי תחושת הביטחון האישי של אזרחי ישראל, המשילות בנגב ובערים המעורבות, הפקת לקחים ביטחוניים מהמהומות בישראל ב-2021, והקמת משמר לאומי. התנועה פרסמה גם מחקרים בנוגע לאיראן – על האיום הגרעיני והתמודדותה של ישראל עימו, וההשפעה האיראנית על המרחב הגאופוליטי הקרוב לישראל. בתחום יחסי החוץ פרסמה התנועה מחקרים על תהליכי נרמול יחסים והסכמי שלום בין ישראל לבין מדינות ערב, החזית הסונית-ישראלית-אמריקאית נגד איראן, יחסי ישראל – ארצות הברית, ישראל–אירופה וישראל–סין.

בפברואר 2025 פרסמה התנועה תדריך ביטחוני שהזהיר מפני התעצמותה הצבאית של מצרים. באותה תקופה זוהה על ידי מיזם "פייק ריפורטר" מבצע השפעה רחב בנושא זה, שכלל הפצת מידע מטעה על איום מלחמתי מצרי על ידי גופי תקשורת ימניים ואתרי חדשות אלטרנטיביים.

פעילות ציבורית
ממוזער|אביגדור קהלני נואם בהפגנה של הביטחוניסטים בתל אביב באפריל 2023
חברי התנועה מתראיינים באמצעי התקשורת, מפרסמים טורי דעה באמצעי התקשורת ובאתר התנועה, ומרצים בתחומי מומחיותם, בהם היסטוריית הלחימה של מדינת ישראל, תמורות במתווה הלחימה בגזרות שונות, האידאולוגיה בעולם הערבי ועוד.

בשנת 2020, בתקופת הדיונים על סיפוח יהודה ושומרון במסגרת תוכנית השלום של הנשיא טראמפ, נפגשו נציגי העמותה עם ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, והביעו תמיכה ביישום מהלך הסיפוח שאותו מאפשרת תוכנית טראמפ.

מאז 2022 פועלת התנועה להקמת משמר לאומי ישראלי בשיתוף עם המשרד לביטחון לאומי (אז המשרד לביטחון פנים) ועם משמר הגבול.

ב-2023 התחילה התנועה לשדר הֶסְכֵּת בהנחייתו של ראש מחלקת המחקר, אור יששכר. ההסכתים שפורסמו עוסקים ברצועת עזה, במאפייני הטרור העולמי והמקומי, וברשות הפלסטינית.

בחודש פברואר 2023 הגישה התנועה לנשיא המדינה, יצחק הרצוג, עצומה חתומה על ידי 17,000 החברים בתנועה, שבה חיזקו את ידיו וקראו "להפסיק באופן מיידי את השיח האלים והמפלג, וזאת ללא קשר לגורלה של הרפורמה המשפטית".

ב-2 באפריל 2023 קיימה התנועה עצרת ברחבת מוזיאון תל אביב לאמנות, שקראה להוציא את צה"ל מחוץ לוויכוח הפוליטי, ובה נאמו בכירים בדימוס במערכת הביטחון, בהם אביגדור קהלני וגרשון הכהן.

בשנים 2023 ו-2024 קיימה התנועה ועידה בנושאי ביטחון, בשיתוף עם גופי התקשורת ישראל היום ו-ynet.

בחודש ספטמבר 2024 קיימה מחלקת המחקר של התנועה, בשיתוף מכון הדנובה ההונגרי, כנס בנושא "אפקט אוקטובר", שהתקיים במרכז למורשת בגין בירושלים, בהשתתפות דיפלומטים ומומחים מארצות הברית ומאירופה.

מאז פרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023, הגבירה התנועה משמעותית את פעילותה התקשורתית וההסברתית. חברי התנועה מרבים להופיע באולפני הטלוויזיה, בהם גם יוסי בכר, ארז וינר ואורן סולומון, שמילאו תפקידים בכירים בפיקוד דרום בשירות מילואים במהלך מלחמת חרבות ברזל. חברי התנועה מציגים עמדות שלרוב עולות בקנה אחד עם עמדות ממשלת נתניהו, כולל תמיכה בהמשך הלחימה בעזה על פני עסקה לשחרור חטופים והתנגדות ליציאה לבחירות בעת המלחמה. בינואר 2025 נכתב כי התנועה "נהפכה לסחורה הכי מבוקשת על המסך — עם 2,255 הופעות בתקשורת של יו"ר התנועה תא"ל במיל' אמיר אביבי מאז 7 באוקטובר, כעשר פגישות עם ראש הממשלה מאז פרוץ המלחמה, תרומה ממשפחת פאליק וביקור באחוזתו של הנשיא טראמפ".

פרסומים
מדד הביטחוניסטים סקר מתמשך הנערך בחברה הישראלית, העוסק בנושאי חברה, ציונות וביטחון. בשנת 2022 התמקד המדד בנושאי משילות, חוסן לאומי, ערכי ציונות, והמשימות הגדולות העומדות בפני מדינת ישראל.

הערכה אסטרטגית בשנת 2022 פרסמה התנועה הערכה אסטרטגית הסוקרת את מפת האיומים שניצבים מול מדינת ישראל. ההערכה עוסקת בסוגיות הנוגעות לביטחון הלאומי של ישראל לטווח הבינוני-קצר והארוך, ומציגה המלצות רלוונטיות לאור הסכנה שישראל תותקף בו זמנית בכמה חזיתות, הן מבפנים – יתרחשו פרעות של בדואים וערבים בדומה למה שהתרחש במהלך מבצע שומר החומות, והן מבחוץ – ישראל תותקף על ידי חמאס וחזבאללה, הפועלים בשליחות איראן.

ניירות עמדה ומחקר התנועה פרסמה עשרות ניירות עמדה וניירות מחקר. בין השאר הוגשו ניירות מחקר בנושאים הבאים: מיצוי דין עם יידוי אבנים וזריקות בקבוקי תבערה, מנגנון מימון הטרור של הרשות הפלסטינית, משבר האתוס הלאומי במערכת החינוך ותדמית המשטרה והדרכים לתיקונה.

תוכנית ה-8,000 לגיוס בני ישיבות
 באוקטובר 2024 פרסמה התנועה תוכנית לגיוס בני ישיבות בשם "תוכנית ה-8,000" בפרסום שהוציאה התנועה נאמר כי "נדרשת תוספת מיידית של כ-16,000 חיילים למערך הלוחם ותומך הלחימה". בתוכנית נכתב כי "צרכים מבצעיים אלו נובעים הן מהרחבת העימות בהווה והן מהצורך הצפוי להגן על גבולות רבים ועוינים יותר בשנים הבאות. בנוסף, נגרעו ממצבת הכוחות אלפי לוחמים בשל מקרי מוות, פציעה או שחיקה אחרת".

תקציב
תקציב העמותה מבוסס על תרומות שרובן מגיעות מחוץ לישראל. בשנת 2022 קיבל הארגון תרומות בסך כ-4 מיליון ש"ח, כ-81% מתוכן הגיעו מחו"ל. בשנת 2023 הוכפל סך התרומות לכ-8.5 מיליון ש"ח, 81% מהן מחו"ל. ב-2024 כמעט הוכפל שוב סך התרומות לכ-16.3 מיליון ש"ח, כאשר 65% מהן תרומות מחו"ל.

אחד המקורות העיקריים דרכו מועברות תרומות לעמותה הוא הקרן המרכזית לישראל, עמותה אמריקאית שמשמשת צינור לתרומות לארגוני ימין בישראל. הקרן מאגדת תרומות של תורמים המבקשים לקבל זיכוי ממס וגם לשמור על אנונימיות. ב-2024 תרמה הקרן לעמותה 13.3 מיליון ש"ח.

בין התורמים הנוספים לעמותה נמצאת חברת הבלוקצ'יין אורבס, שאחת מהמייסדות שלה היא נטע קורין, חברת ועד מנהל בארגון השומר החדש, הפועל להקמת המשמר הלאומי, קבוצת פיטרו הכט בבעלות משפחת פאליק ו-MZ Foundation – קרן ימנית אמריקאית.

בנוסף, מחזיקה תנועת הביטחוניסטים במניות בחברה פרטית בשם IDSF Economic Projects ltd, שירון בוסקילה מנהל גם אותה.

בשנת 2024 הייתה ההוצאה העיקרית של העמותה על הסברה ופעילות במדיה – 5.5 מיליון ש"ח, יותר מכפול מההוצאה בתחום זה ב-2023 (2.6 מיליון ש"ח). הוצאות נוספות כללו: מחקר ותוכן – 4.5 מיליון ש"ח, קשרי ממשל ישראל וחוץ – 1.9 מיליון ש"ח, בנייה וניהול התנועה – 1.7 מיליון ש"ח, ותוכניות חינוך – כחצי מיליון ש"ח. הוצאות השכר גדלו מ-900 אלף ש"ח ב-2023 לכ-2.5 מיליון ש"ח ב-2024, גם בשל העלייה במספר העובדים אך גם בשל הזינוק בשכר העובדים הקיימים (מעובד אחד ב-2022 ל-10 עובדים ב-2023 ועד ל-17 עובדים ב-2024).

 ראו גם 
 חברי תנועת הביטחוניסטים

 קישורים חיצוניים 








 הערות שוליים 

*
קטגוריה:ישראל: ארגונים פוליטיים
קטגוריה:ארגוני ימין בישראל
קטגוריה:ישראל: עמותות