אפקט "נשים הן נפלאות"

נשים הן נפלאות הוא שמה של הטיה קוגניטיבית, שנמצאה במחקר פסיכולוגי וסוציולוגי, המצביעה על כך שאנשים מקשרים תכונות חיוביות יותר לנשים בהשוואה לגברים. הטיה זו משקפת הטיה רגשית כלפי נשים באופן כללי. את הביטוי טבעו החוקרים אליס איגלי ואנטוניו מלדיניץ' בשנת 1994, לאחר שגילו כי משתתפים גברים ונשים גם יחד נטו לשייך תכונות חיוביות לנשים, כאשר נשים גילו נטייה בולטת בהרבה לעשות זאת. תכונות חיוביות שויכו לגברים על ידי משתתפים משני המינים, אך במידה פחותה.

החוקרים שיערו כי ההערכה הכללית החיובית של נשים עשויה לנבוע מהקישור בין נשים לבין תכונות טיפוח. הטיה זו היא צורה של סקסיזם מיטיב כלפי נשים, אשר הוא מושג במסגרת תאוריית הסקסיזם האמביוולנטי.

 רקע 
המונח נטבע על ידי החוקרים אליס איגלי ואנטוניו מלדיניץ' במאמר משנת 1994, אשר ערער על התפיסה הרווחת על דעות קדומות כלפי נשים. הם הבחינו שחלק גדול מהמחקרים לא היו חד משמעיים בהצגת הטיה. הם מצאו גם שישנה הטיה חיובית כלפי נשים במחקריהם בשנים 1989, ו-1993, אשר כללו שאלונים שהועברו לסטודנטים בארצות הברית.

בשנת 1989, 203 סטודנטים לפסיכולוגיה מאוניברסיטת פרדו קיבלו שאלונים בקבוצות של 20 משתתפים ונתבקשו להעריך נושאים הקשורים לשני המינים. התוצאות הצביעו על קיומה של גישה המעדיפה נשים וסטראוטיפים נשיים.

בשנת 1991, 324 סטודנטים לפסיכולוגיה מאוניברסיטת פרדו קיבלו שאלונים בקבוצות של 20 ונתבקשו להעריך נושאים הקשורים לשני המינים. הם העריכו את הקטגוריות החברתיות של גברים ונשים, וקשרו תכונות וציפיות לכל מגדר באמצעות ראיונות, אסוציאציות רגשיות ומדדי תגובה חופשית. המחקר הצביע על הטיה להעדפת נשים.

 הטית קבוצת הפנים 
רודמן וגודווין (2004), ערכו סדרת מחקרים על הטיות מגדריות, אשר מדדו את העדפות המגדר מבלי לשאול באופן ישיר את המשתתפים. הסטודנטים באוניברסיטאות פרדו ורוטגרס השתתפו במשימות ממוחשבות שמדדו עמדות אוטומטיות בהתבסס על המהירות בה המשתתף משייך תכונות נעימות ולא נעימות לכל מין. משימות מהסוג הזה מיועדות לגלות האם אנשים מקשרים מילים נעימות (טוב, שמחה ושמש) עם נשים, ומילים לא נעימות (רע, צרות וכאב) עם גברים.

מחקר אחד מצא כי אף על פי שנשים וגברים כאחד היו בעלי עמדות חיוביות יותר כלפי נשים, הטיית קבוצת הפנים של נשים הייתה חזקה פי 4.5 מאשר אלו של גברים. ורק נשים (לא גברים) הראו איזון קוגניטיבי בהעדפת קבוצת הפנים, זהות, והערכה עצמית בקבוצה, וחשפו כי גברים חסרים מנגנון המקנה העדפה אוטומטית למין שלהם.

ניסויים אחרים במחקר מצאו כי יותר משתתפים גילו העדפה אוטומטית לאמהותיהם על פני אבותיהם, או קישרו יותר את המין הגברי לאלימות או תוקפנות. רודמן וגודווין שיערו כי התקשרות אימהית וחשש מגברים משפיעים על עמדות מגדריות.

ניסוי נוסף במחקר מצא כי עמדותיהם של משתתפים תאמו את תגובותיהם לקטגוריות הקשורות ליחסי מין. הוא גילה כי בקרב גברים פעילים יותר מינית, ככל שהגישה שלהם למין הייתה חיובית יותר, כך גדלה ההטיה שלהם כלפי נשים. עניין רב יותר במין עשוי לקדם העדפה אוטומטית לקבוצת החוץ, נשים, בקרב גברים, אם כי גם נשים וגם גברים פעילים מינית הביעו חיבה רבה יותר למין השני.

מחקר אחד מצא שהאפקט מושפע מקיומו של שוויון מגדרי. ההשפעה לא מתרחשת כלפי נשים, אלא ביחס לגברים. בחברות שוויוניות יותר, לאנשים יש עמדות חיוביות יותר כלפי גברים מאשר בחברות פחות שוויוניות.Krys, Kuba. et al. "Catching up with wonderful women: The women‐are‐wonderful effect is smaller in more gender egalitarian societies." International Journal of Psychology. Volume 53, Issue S1 October 2018 Pages 21-26 https://doi.org/10.1002/ijop.12420

 ביקורת 
כריסטין אנדרסון טוענת שאפקט "נשים הן נפלאות" חל כאשר נשים מילאו תפקידי מגדרי מסורתיים, כמו טיפול בילדים ובמטלות הבית. המחקר המקורי שנערך על ידי איגלי, מלדיניק ואוטו (1991) מציין אפשרות זו וקובע גם כי: "לא נראה כי הערכות חיוביות מאוד של המשתתפים כלפי נשים הסתירו אמביוולנטיות כלפיהן". מחברים אחרים ציטטו מחקרים שהצביעו על כך שהשפעת האפקט עדיין מתקיימת גם כאשר נשים נמצאות בתפקידי מגדר לא מסורתיים.

מספר חוקרים טענו שהאפקט "נשים הן נפלאות" עשוי להיות מנוסח טוב יותר כאפקט "נשים הן נפלאות כאשר", עם המשמעות של "מתי", משמעותה: כשנשים אינן אחראיות. בנוסף, ציינו כי גברים שהחזיקו בגישה אנטי-נשית גילו גם הם הטיה כלפי נשים, והיו אמביוולנטיים כלפיהן.

 ראו גם 
 דעה קדומה
 קבוצת פנים וקבוצת חוץ
 סטראוטיפים מגדריים
 הטיית אישור

 לקריאה נוספת 
 אנדרסון, קריסטין ג'יי, אנטי-פמיניזם בעידן פוסט-פמיניסטי : (הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2014).  ISBN 978-0-199328-178




 הערות שוליים 

קטגוריה:אפליה מינית
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:מגדר
קטגוריה:נשים
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית