ארייה (חקלאות)

ארייה היא פעולת קטיף התאנים.

 מקור המושג 
הפועל אָרָה שימש במקור באופן כללי לציון פעולה של איסוף או ליקוט. בתנ"ך הפועל מופיע פעמיים, בהקשר של המור –  () – ובהקשר של הגפן –  (). בספרות חז"ל התייחדה לפועל המשמעות של ליקוט או קטיף תאנים, ומשמעות זו השתמרה. לדוגמה, לפי מדרש רבה "אמר רבי יודן: התאנה הזו בתחלה אורים אותה אחת אחת, ואחר כך שתים, ואחר כך שלושה, עד שאורים אותה בסלים ובמגריפות" ().

 היסטוריה 

שרידים ארכאולוגים של עצי תאנה, שתוארכו לתקופה הנאוליתית המוקדמת, נמצאו באזורים שונים בדרום-מערב אסיה, והמוקדמים שבהם, באזור נתיב הגדוד וגלגל, תוארכו ללפני 10,550–11,700 שנים. מרדכי כסלו, ענת הרטמן ועופר בר-יוסף שיערו שהשרידים בגלגל מראים על איסוף מכוון של פירות תאנה מעצים שעברו פרתנוקרפיה, ועל כן אלו השרידים המוקדמים ביותר של ביות צמחי בר לצרכים חקלאיים, לפני הביות של דגנים. עם זאת, אחרים חלקו על טענה זו. בשנת 2022 הציעו חוקרים אחרים שקיימות עדויות היסטוריות לטיפוח חקלאי של עצי תאנה באזור תל צף, והן מתוארכות לתקופה הכלקוליתית, לפני כ-7,000 שנה. על פי דניאל זהרי אהוד וייס ומריה קופף, לא ניתן לדעת האם השרידים שנמצאו מלפני תקופת הברונזה קשורים בעצי בר או בחקלאות. עדויות ברורות לחקלאות תאנים קיימות מתקופת הברונזה המוקדמת באזור ים המלח, קפריסין, מסופוטמיה, סוריה, ואגן הנילוס במצרים, שם נמצאו גם ציורים של בבונים עוזרים בקטיף תאנים. נמצאו עוד איורים רבים של קטיף תאנים מהעת העתיקה, כולל בקבר בני חסן (1900 לפנה"ס בערך).

על החשיבות של התאנים בתרבות העתיקה מעידים האזכורים הרבים של התאנה בתנ"ך ובספרים אחרים. בין השאר, מעידה ספרות חז"ל על הכרה במאפיינים שונים הקשורים בפעולת הארייה. לדוגמה, על הצורך במומחיות בקביעת זמן הקטיף של התאנה:  () ועל כך שהקטיף מתמשך בהדרגה לאורך העונה:  () דוגמאות נוספות מעידות על החשיבות של קטיף התאנים גם בתרבויות אחרות. כך למשל, נמצאה כתובת בקילטפה, שבה אחד משבעת החלקים של השנה נקרא "השביעית של התאנים", על שם עונת קטיף התאנים המרכזית.

 קישורים חיצוניים 
 אָרָה, במילון העברית הישנה והחדשה מאת אליעזר בן-יהודה, באתר פרויקט בן-יהודה

 הערות שוליים 

קטגוריה:פעולות חקלאיות
קטגוריה:פיקוס