קפלר-1649c

קפלר-1649c (באנגלית: Kepler-1649c) הוא כוכב לכת חוץ-שמשי המקיף את כוכב הגמד האדום קפלר-1649, כ-300 שנות אור מכדור הארץ. בשנת 2020, ג'ף קופלין, מנהל משרד המדע K2 של פרויקט סט"י, תיאר אותו כ"כוכב הלכת הדומה ביותר לכדור הארץ" שנמצא עד כה על ידי טלסקופ החלל קפלר. הכוכב נחשב במקור לחיובי כוזב על ידי האלגוריתם הרובוטר של קפלר. קבוצת העבודה לקפלר חיובי כוזב פרסמה את תוצאות הבדיקה החוזרת ב־15 באפריל 2020.

 מאפיינים 
 מסה ומסלול 
שמאל|ממוזער|200x200 פיקסלים| קפלר-1649c, הכוכב המארח ו-קפלר-1649b 
שמאל|ממוזער|200x200 פיקסלים| ציור חזיון של פני השטח של קפלר-1649c עם הכוכב המארח ו-קפלר-1649b נראה ברקע 
כוכב הלכת החוץ-שמשי זוהה ככוכב לכת סלעי על ידי נאס"א והוא דומה מאוד לכדור הארץ מבחינת הגודל, עם רדיוס פי 1.06 מזה של כדור הארץ. לקפלר-1649c לוקח 19.5 ימי כדור הארץ רק כדי להגיע להקיף סביב הכוכב המארח שלה קפלר-1649, ננס אדום מסוג M. הקפתו נמצאת באזור הישיב במערכת הכוכבים שלו.

 אקלים 
מעט מאוד ידוע על האקלים של קפלר-1649c. הוא מקבל אור מהכוכב המארח שלו בהיקף של 75% מהאור שכדור הארץ מקבל מהשמש; לפיכך, כתלות באטמוספירה, טמפרטורת פני השטח שלו עשויה להיות דומה מספיק לטמפרטורת כדור הארץ עד כדי הימצאותם של מים במצב נוזלי. הרכב האטמוספירה של קפלר -1649c לא ברור.

 כוכב מארח 
קפלר-1649 הוא ננס אדום מסוג M המוערך בערך ¼ מרדיוס השמש המוכרת לנו. כשבמסלולו שני כוכבי לכת מאושרים בלבד, והשני Kepler-1649b. Kepler-1649b דומה לנוגה ממערכת השמש שלנו בשתי דרכים. ראשית, לקפלר-1649 ולנוגה יש מסלולים בערך במחצית הרדיוס של כוכבי הלכת הבאים הידועים (קפלר-1649c וכדור הארץ, בהתאמה). שנית, שניהם בגודל דומה.

 סביבת מחיה 
בעוד שקפלר עובר מסלול בתוך האזור הישיב של הכוכב המארח שלו, בגלל היעדר מידע על האטמוספירה של קפלר, לא ברור אם יכולים להימצא מים נוזליים על פני השטח שלו. החל משנת 2020 טרם נצפתה התפרצות סולארית מהכוכב המארח; עם זאת, מדענים מאמינים שכוכבים כאלה מועדים לפעילות התפרצות סולארית תכופה, וכי ייתכן שהתלקחויות כאלה פרצו את האטמוספירה של קפלר והפריעו לסיכוי הימצאות החיים על פניו.

 ראו גם
 כוכב לכת חוץ-שמשי
קישורים חיצוניים




 הערות שוליים 

קטגוריה:כוכבי לכת חוץ-שמשיים