פסקי הרא"ש

פסקי הרא"ש (מכונה גם: האשרי) הוא חיבור הלכתי, המסודר כסדר מסכתות התלמוד בבלי. החיבור נכתב בספרד על ידי רבי אשר בן יחיאל (המכונה הרא"ש) בסוף ימיוראו פסקי הרא"ש על מסכת עבודה זרה (פרק א, סימן ז): "ולחשבון זה הייתה שמיטה שנת שבעים ושלש לאלף הששי". ראו גם תוספות יום טוב על מסכת כלאים (פרק ט, משנה ב). וכן עיין בבית יוסף יורה דעה סימן שמא שכתב שפסקי הרא"ש נכתבו לאחר שו"ת הרא"ש, ולכן במקום בו הפסק סותר, הלכה כפסקי הרא"ש..

 החיבור 
חיבור זה נדפס לראשונה על התלמוד בבלי בשנת ה'ר"פ בש"ס ונציה בסוף כרך התלמוד, ומאז הודפס בסוף כל מהדורות הדפסת הגמרא בסוף הספר אחרי התלמוד.

חיבור זה דומה לרי"ף באופן פסיקת ההלכות מתוך הגמרא ותמצות ה שבתלמוד לפני שהוא פוסק את ההלכה וכתב את פירושו רק על ההלכות שהיו רלוונטיות להלכה בתקופתו (מועד, נשים ונזיקין), אך שונה ממנו בזה שמביא את עיקרי פירוש הגמרא במקרה הצורך. במקרים רבים מצטט הרא"ש תחילה את לשון הרי"ף ולאחריו מוסיף הערות שונות, שרבות מהן מבוססות על דברי בעלי התוספות.

החוקרים חלוקים במטרת החיבור, יש שמציגים את הרא"ש כמי ששאף לאחד את ספרות ההלכה הצרפתית-האשכנזית. לשיטתם, בכתיבת פסקיו לתלמוד, פעל הרא"ש להגשמת מטרה זו ללא העדפה מלכתחילה של מסורת אחת על חברתה. לעומת זאת, יש מדגישים את מחויבותו הבסיסית של הרא"ש לתורת רבותיו ואת אופייה הצרפתי-האשכנזי המובהק של יצירתו ההלכתית. ואליצור, דיני נזיקין, עמ' 3..
 הלכות קטנות 
במספר נושאים שבהם פסקי הרא"ש מעטים ביחס למסכת שבה נדונו, פסקי הרא"ש מובאים כ"הלכות קטנות". במהדורות התלמוד הנפוצות נדפסו הלכות אלה בסיום מסכת מנחות. הלכות אלה עוסקות בספר תורה, מזוזה, תפילין, ציצית, טומאה, חלה, כלאים ערלה ומקוואות.

 השפעתו 
רבי יוסף קארו עשה שימוש בפסקיו כבסיס לספרו השולחן ערוך, יחד עם פסקי הרמב"ם והרי"ף, אותם כינה שלושת עמודי הפסיקה שעל פיהם מוכרעת ההלכה, הוא מציין שבמקרה של מחלוקת מכריע כדעת שניים מביניהםהקדמת רבי יוסף קארו לבית יוסף.. דרך זו של פסיקה הביאה את הרמ"א לחלוק על פסקי השולחן ערוך, ולפסוק כדעת הרא"ש שהייתה מקובלת בדרך כלל ביהדות אשכנז כיוון שהיא מבוססת בעיקרה על טיעוני בעלי התוספות.

 פירושים והגהות על החיבור 
ממוזער|שמאל|פסקי הרא"ש בהדפסת עוז והדר
לחיבור זה נכתבו לאורך הדורות מספר פירושים והגהות:
 בנו של רבי אשר, רבי יעקב בעל הטורים כתב על החיבור את "קיצור פסקי הרא"ש" - סיכום תמציתי של פסקיו של אביו, קיצור זה הודפס יחד עם פסקי הרא"ש בסוף ספר התלמוד.
 המרכזי שבפירושים הוא "פלפולא חריפתא" (על פסקי הרא"ש בסדר נזיקין) שנכתב על ידי התוספות יום טוב. ושני חיבורים נוספים מאותו מחבר: "דברי חמודות" ו"מעדני יום טוב" למסכתות: ברכות, חולין, ומסכתות קטנות.
 פירוש נוסף הוא הגהות אשרי, שנכתב על ידי רבי ישראל מקרמז', הפירוש הוא לקט פסקים מראשוני אשכנז (תוספות, ראבי"ה, אור זרוע, ועוד).
 "תפארת שמואל" של רבי שמואל קאיידנובר.
 "קרבן נתנאל" של רבי נתנאל וייל.
 הגהות של הב"ח.
 הגהות של הגר"א.

 קישורים חיצוניים 




 הערות שוליים 

קטגוריה:רא"ש
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי הלכה: ראשונים
קטגוריה:ארון הספרים היהודי
קטגוריה:פרשני התלמוד