פשר חבקוק

פשר חבקוק היא מגילה אשר התגלתה כמעט בשלמותה במערה מס' 1 בקומראן, אחת מתוך שבע מגילות שהתגלו במקום בשנת 1947, ונכון ל מוצגת במוזיאון ישראל. המגילה מפרשת את שני הפרקים הראשונים של ספר חבקוק ומתייחסת למאבקי כוח בין האוכלוסייה הדתית בירושלים ובין הכוהנים ששירתו בבית המקדש השני. כמו כן החיבור מתייחס לתוצאות הכיבוש הרומאי והשלכותיו על האוכלוסייה. המגילה שופכת אור על חיי קהילת המתיישבים בקומראן, באזור ים המלח. המגילה השתמרה כמעט בשלמותה למעט שורותיה התחתונות שנפגעו מעט. זוהי המגילה מבין "ספרות הפשרים" שבמגילות מדבר יהודה שנתשמרה באופן המיטבי ביותר. היא מורכבת משלושה עשר טורים, המכילים שבע עשרה שורות בכל טור. הכתב במגילה הוא עברי מזמנו של הורדוס והכתוב בטור שלוש עשרה מיוחס למחבר נוסף.

תוכן
פשר חבקוק, כמו יתר הפשרים, אינה פרשנות במובנה הרגיל. הפשר היא "פירוש" של התגשמות דברי הנבואה כפי שרואה אותו בעל הפשר. מחברי הפשרים מעתיקים תחילה את דברי הכתובים ומציעים את התגשמות הנבואה במונח: "פשרו" או "פשר הדבר", כלומר, לעניין כך וכך התכוון הנביא. לעיתים קיימת חזרה של הפרשן על כתוב אשר כבר מצוי ואז הוא פותח ואומר "ואשר אמר". המושג "פשר" מקובל בספרות מחקר המקרא כשם לחיבורים מסוג זה.

במגילת פשר חבקוק מוזכרים הכתים למכביר, שם הם מכונים, כנראה בשגגה, בשם "כתיאים". מחבר המגילה ייחס את הכשדים, שעליהם מדבר הנביא חבקוק, לאותם הכיתים. רוב החוקרים מייחסים את אותם "כתים" ל. לראייה, תרגום השבעים היווני ותרגום הוולגטה הלטיני לפסוק  שבספר דניאל מתרגמים את המילה "כתים" כרומאים. דניאל אף מנבא בספרו נבואות רבות בדיעבד, שלפי ניתוח תוכנן ניתן להבין כי הן עוסקת ב. לפי ניתוח אותה הנבואה, נראה כי דניאל אכן רומז על הרומאים בפסוק זה. בתוך פשר חבקוק נאמר על הכתים כי . לדברי חוקר המקרא משה צבי סגל, פירוש זה עשוי לעלות בקנה אחד עם אורחות חייהם של הרומאים: הרומאים אכן הקריבו קורבנות לנוכח דגלי הצבא שלהם, והנשק שלהם סייע להם להטיל אימה על אויביהם. בהמשך המגילה מסופר על . סגל מייחס את הביטוי "בית אשמה" המופיע כאן ל, שמינה מפקדים צבאיים ומושלים לצורך ניהול הפרובינקיות.

הנוסח שבו משתמשת המגילה לאותו התיאור השלילי של הרומאים זהה במידה רבה ללשון שבו משתמש פרק ח' שבספר מקבים א' כדי לתאר אותם, אך במקרה זה לצורך תיאור חיובי, ולא שלילי. לדברי ההיסטוריון דוד פלוסר, בכל מקום שבו מחברו של ספר מקבים א' רואה את מעלותיה של רומא, מחברו של ספר חבקוק רואה בו את מגרעותיה. לדבריה של חוקרת המקרא בלהה ניצן, מגילת פשר חבקוק נועדה להתעמת עם אותו תיאור של הרומאים בספר מקבים א'. עם זאת, פשר חבקוק נוטה להשמיט חלקים המופיעים בפרק ח' שבספר מקבים א', אם לא עלה בידו לעבד אותם כך שיציגו את רומא בצורה ביקורתית.

במהלך המגילה מוזכרת דמות בשם "הכוהן הרשע", שסגל מזהה אותה עם הכוהן הגדול אלכסנדר ינאי. על אותו כוהן רשע מסופר כי . לדברי סגל, פירוש זה מתייחס לאזורים הרבים שכבש ינאי ובזז את רכושם, וכן למלחמת האזרחים שאירעה בימיו של ינאי. על הכוהן הרשע מסופר במגילה כי הוא גם . חוקרים אחדים מצאו בכך ראייה לרדיפה של השלטונות במהלך אותה מלחמת אזרחים אחרי מורה הצדק, הלא הוא מייסדה של כת מדבר יהודה.

במגילת "פשר חבקוק" לא נרמז ישירות על כיבוש פומפיוס את ארץ ישראל ב-63 לפנה"ס. לפיכך, לדברי סגל, אין להניח כי המגילה נכתבה ב, ולדבריו היא ככל הנראה נכתבה קודם לכן. במקום זאת, סגל סבור כי מטרתה של המגילה היא להתריע מפני האימפריה הרומית ומגמות ההתפשטות שלה. סגל משער, אפוא, כי המגילה נכתבה בסיבות שנת 90 לפנה"ס. לעומתו, ההיסטוריון חנן אשל סבור כי למגילה יש שני רבדים: הרובד המקורי, הקדום יותר, עוסק במאבקו של מורה הצדק בכוהן הרשע, הוא, ככל הנראה, אלכסנדר ינאי, ואילו הרובד השני והמאוחר עוסק במעלליה של רומא. זאת, עקב הזמן שחלף בין תקופת שלטונו של אלכסנדר ינאי בארץ ישראל לתקופת השלטון הרומי. לדברי אשל, אין כל חפיפה בפשר חבקוק בין החלקים העוסקים בכתים לבין החלקים העוסקים בכהן הרשע. בנוסף, אשל סבור כי אף על פי שהכיבוש הרומי בארץ ישראל אינו מוזכר במגילה באופן ישיר, הוא כן מוזכר בעקיפין. במגילה נאמר באופן נבואי לכאורה כי השלל הרב שצברו החשמונאים ייתפס לבסוף על ידי הכיתים, הם הרומאים: . עם זאת, בלהה ניצן שוללת את טענותיו אלו של אשל בדבר חלוקה של המגילה לשני רבדים. לדבריה, בשני הרבדים המשוערים נעשה שימוש בלשון דומה, כגון "צדיק", "בוגדים" ו"רשע". אף על פי כן, אין היא שוללת את הטענה שהמגילה עסקה בשני נושאים נפרדים. עם זאת, היא בכל זאת סבורה כי טענות אלה עלולות להקשות על חלוקתו הגורפת של הקטע. אשל הגיב לטענותיה של ניצן בכך שלדבריו, פרט לדמיון הלשוני לא קיים עוד דמיון בין שני הרבדים.

לקריאה נוספת
בלהה ניצן, מגילת פשר חבקוק: ממגילות מדבר יהודה (1QpHab) / ההדירה וצירפה מבוא ופירוש בלהה ניצן. ירושלים: מוסד ביאליק, תשמ"ו 1986.


קישורים חיצוניים


 מגילות ים המלח – המיזם הדיגיטלי - מוזיאון ישראל











הערות שוליים

קטגוריה:מגילות מדבר יהודה
קטגוריה:עתיקות ארץ ישראל
קטגוריה:כתבי יד עבריים
קטגוריה:ספרות יהודית בתקופת בית שני
קטגוריה:מוזיאון ישראל: ארכאולוגיה
קטגוריה:פירושי התנ"ך