חוק המיטלטלין

חוק המיטלטלין, תשל"א-1971 הוא חוק המסדיר את ענייני המשפט הישראלי הנוגעים למיטלטלין ובעלותם. מיטלטלין הם נכסים מוחשיים ניידים - נכסים שאינם מקרקעין, כלומר שאינם קרקע וכל המחובר עליה.

 היסטוריה חקיתית 
חוק המיטלטלין התקבל בכנסת ביום ה' באב תשל"א (27 ביולי 1971), פורסם ביום ט"ו באב התשל"א (6 באוגוסט 1971) והוחל ביום י"ד בטבת התשל"ב (1 בינואר 1972). החוק מבטל את הספר השמיני והעשירי של המג'לה. 

מאז אישורו תוקן החוק פעם אחת בלבד. ב-ל' באדר א' התשנ"ה (2 במרץ 1995), הוספו לחוק ענייני פירוק השיתוף בזכויות של בני זוג בדירת מגורים.

 עיקרי החוק 
הגדרת מיטלטלין ובעלותם –  לחוק מגדיר מיטלטלין כ-"נכסים מוחשיים, חוץ ממקרקעין", כלומר כל רכוש פרטי אשר הוא לא קרקע ולא מקובע לקרקע, וו לחוק קובע שבעלות במיטלטלין היא "הזכות להחזיק ולהשתמש בהם ולעשות בהם כל דבר ועסקה, בכפוף להגבלות לפי דין".

זכייה מן ההפקר –  ו לחוק קובעים כי אדם יכול לבטל את בעלותו במיטלטלין כאשר הוא מוציאם משליטתו תוך כוונה להפקירם. כל אדם יכול לזכות בבעלות המיטלטלין הנ"ל באמצעות תפישתם תוך כוונה לזכות בהם.

חיבור וערבוב –  לחוק עוסק במצב שבו נתחברו מיטלטלין בעלי בעלים שונים אשר אין דרך להפרידם ללא גרימת נזק משמעותי למיטלטלין או שאין דרך לזהותם ולשייכם לבעליהם. במקרה הנ"ל המיטלטלין יהיו בבעלותם של שני הבעלים במידה שווה. לעומת זאת, אם מיטלטלי אחד הבעלים בעל ערך רב יותר במידה משמעותית ממיטלטלי הבעל אחר, המיטלטלין יהיו שייכים לבעל המיטלטלין הערכיים יותר אשר יהיה מחויב לפצות את הבעל השני בסכום שזכה בו. סעיף זה חל רק כאשר אין הסכם אחר בין שני הבעלים בעיניין בעלות חיבור המיטלטלין.

דין שעבוד במיטלטלין מחוברים –  לחוק מתקשר לסעיף 4 ועוסק במצב שבו מיטלטלי אחד הבעלים נהיים משועבדים. במקרה לעיל, השעבוד יחול רק על חלקו של הבעל במיטלטלין המחוברים. במצב שבו המטלטלין "העיקריים" (כפי שצוין בסעיף 4) משועבדים, השעבוד יחול גם על המיטלטלין הטפלים וכן על החוב שחייב בו בעל המיטלטלין העיקריים, כלומר משעבדי המיטלטלין יהיו חייבים בחוב הנ"ל.

שיתוף – ,  לחוק עוסקים במיטלטלין השייכים למספר בעלים. אין לאף בעל בעלות על חלק מסוים במיטלטלין הנ"ל, אלא בעלותו של כל בעל מתפשטת על מלוא המיטלטלין. אם בעל המיטלטלין המשותפים מקנה לאדם אחר את בעלותו, הוא חייב להודיע על כך לשאר בעלי המיטלטילין. כל אחד מהבעלים זכאי בכל עת לפרק את השיתוף ולדרוש את חלקו במיטלטילין. פירוק זה יקבע על פי הסכם השיתוף שיש בין הבעלים, וכאשר אין כזה, על פי בית המשפט. סעיף 10 לחוק תוקן בשנת תשנ"ה, והוסף תת-סעיף הקובע כי כאשר בית המשפט נותן צו פירוק לבעלות המשותפת של בני זוג בדירה המשמשת להם למגורים, הפירוק יעוכב עד שיוכח כי לילדי בני הזוג הקטינים לבן הזוג המחזיק בהם יש הסדר מגורים אחר המתאים לצרכיהם.

עיכבון –  לחוק מגדיר עיכבון כזכות להחזיק במיטלטלי אדם אחר כערובה לחיוב מסוים עד שהחוב יסולק, למשל השארת ת.ז כפיקדון. במצב ששווי המיטלטלין המעוכבים עולה במידה משמעותית על שווי החיוב, רשאי בעל המיטלטלין לשחרר חלק מן העיכבון חזרה אליו בהינתן שהמיטלטין ניתנים לחילוק. בעל המיטלטלין המעוכבים רשאי גם להחליפם בערובה מספקת אחרת לסילוק החוב. כאשר המעכב מחזיר את המיטלטלין המעוכבים מרצונו החופשי, העיכבון יפוג.

עסקאות נוגדות –  לחוק מתאר סיטואציה בה אדם מתחייב להקנות לחברו בעלות או זכות אחרת כלשהי במיטלטליו, אך לפני הקניית הזכות המדוברת, נותן אותו אדם זכות נוגדת לחברו האחר. במצב כזה יש עדיפות לחבר הראשון, אלא אם כן החבר השני כבר קיבל את זכותו במיטלטלין, ואז יש לחבר השני את העדיפות.

ביטול ספרי המג'לה –  לחוק מכריז על ביטול הספר השמיני והספר העשירי של המג'לה, שהסדירו תחום זה קודם לחקיקת חוק המיטלטלין.

 קישורים חיצוניים 




קטגוריה:ישראל: חקיקה לפי נושא
קטגוריה:הכנסת השביעית: חקיקה