יום טוב ישראל (שיריזלי)

הרב יום טוב ישראל (שיריזלי; ה'תקפ"א, 1821 – י"ג באב ה'תרנ"א, 1891) היה רב הקהילה היהודית בקהיר שבמצרים.

קורות חייו
נולד בירושלים בשנת תקפ"א לרבי אליהו ישראל שיריזלי. נשא את מרים, בת רבי משה זכותא. בשנת תר"ז עבר לקהיר יחד עם אביו שמונה לרב הקהילה היהודית בעיר במקומו של הרב משה יוסף אלגאזי. רבי יום טוב עמד לצד אביו בהנהגה והיה אחראי על ייצוג הקהילה במוסדות הממשלה ובבתי המשפט. מתוקף תפקידו זה שימש כחבר ב"ועדת הממשלה" ו"ועדת הפנים" של ממשלת מצרים.

עם פטירת האב בשנת תרכ"ו מונה בנו רבי יום טוב לשמש תחתיו ברבנות. מלבד עיסוקו בהוראה היה אחראי על כל ענייני הציבור. רבי רפאל אהרן בן שמעון, ששימש כרב הקהילה אחריו מתאר את פעילותו:

עזרתו לקהילה התבלטה במיוחד בתקופת המאורעות שפרצו במצרים בשנת 1882 קודם הכיבוש הבריטי של מצרים, כאשר כמעט כל ראשי הקהילה נמלטו ממצרים נשאר הרב בעיר וייצג אותה בפני השלטונות.

בשנת תרמ"ד החליט לשוב לעיר מולדתו ולעלות לירושלים. על פי בקשת בני הקהילה הסכים להמשיך ולכהן בתפקיד באופן רשמי, כאשר בפועל מינה את הרב חיים דוד שבתי טאראגאנו שימלא את תפקידי הדת בעיר. מירושלים המשיך רבי יום טוב להיות מעורה בענייני הקהילה והיה מכריע בשאלות הקשות. כך למשל כותב בתשובה לראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר בעניין הקשור לאחד מיהודי מצרים: "מצאתי את עצמי בריא בחיובא להעמיס על עצמי לשנות האי פירקא... להיות נדון זה אחד מעניי עמינו ק"ק ברוך עמי מצרים יע"א, אשר שם ישבתי למשפט ימים ושנים להורות להם הדרך ילכו בה, ואף כי עתה רחקה ממני ויצאתי מחוץ לאהלה, האמנם היו עיני ולבי שם כל הימים... לשאת במשא העם הזה כל עוד נשמתי בי וארוצה ואבואה לפניהם עד זיבולא בתרייתא".

בתקופה שבתו בירושלים פעל יחד עם אחיו רבי יצחק ורב נוסף להכשיר את קבר רחל לכניסת כהנים, זאת באמצעות בניית חלל בתוך הכיפה שעל הקבר. על פי עדותו של רבי יצחק אלפיה נהגו מאז כל הרבנים החסידים שהיו כוהנים להיכנס לקבר רחל בלי חשש.

בשנת תר"נ נפטר הרב טאראגאנו, ורבי יום טוב שב למצרים על מנת למצוא מחליף קבוע לתפקיד. מספר חודשים לאחר מכן נבחר הרב רפאל אהרן בן שמעון לרבה של קהיר וטקס המינוי נערך בכ"ה שבט תרנ"א.

באדר תרנ"א שב לירושלים ונפטר בה בי"ג אב תרנ"א. נטמן בהר הזיתים.

יצירתו
מנהגי מצרים – אוסף מנהגי קהילת קהיר בעניינים שונים ועל סדר ארבעת חלקי השולחן ערוך. ספרו זה היווה את הבסיס לספר נהר מצרים מאת רבי רפאל אהרן בן שמעון. נדפס לראשונה בירושלים תרל"ג.
הגהות והערות לספר טיב גטין של הרב חיים מודעי אותו הדפיס בירושלים בשנת תרל"ה.
תשובות הלכתיות שכתב מפוזרים בקובץ התורני "תורה מציון" ובספרי חכמי דורו. תשובות אלו נאספו לתוך הספר ליקוטי תשובות על ידי מכון טוב מצרים (ירושלים, תשס"ח). בין הנושאים בהן עסק הן: זמן קריאת המגילה בשכונות ירושלים החדשות, היתר המכירה בשביעית, מגורי יהודים במצרים בעת הזו ועוד.

לקריאה נוספת
מנהגי מצרים, מכון טוב מצרים (ירושלים, תשס"ח), תולדות המחבר.

קישורים חיצוניים
 חכם יום טוב ישראל, באתר החכם היומי
 סיפורה של משפחת ישראל-שריזלי, באתר משפחת ישראל-שיריזלי



הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:קהיר: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:נפטרים ב-1891
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19