יחסי אלג'יריה–מרוקו

יחסי אלג'יריה–מרוקו (בערבית: العلاقات الجزائرية المغربية) מתאפיינים במורכבות היסטורית ופוליטית עמוקה, המלווה במשברים חוזרים ונשנים מאז זכו שתי המדינות לעצמאותן. מערכת יחסים זו מושפעת באופן מהותי ממחלוקות טריטוריאליות ואידאולוגיות, כאשר נקודות הציון המרכזיות בהידרדרות הקשרים כוללות את מלחמת החולות בשנת 1963, את העימות הממושך בסהרה המערבית בין השנים 1975–1991, ואת ההחלטה על סגירת הגבול היבשתי המשותף בשנת 1994. הסוגיה המרכזית העומדת בלב המתיחות נותרה מעמדה המשפטי והפוליטי של סהרה המערבית.

במישור הדיפלומטי, חלה החמרה משמעותית ב-24 באוגוסט 2021, עת הודיעה אלג'יריה על ניתוק רשמי של יחסיה עם מרוקו בטענה לביצוע "פעולות עוינות" מצד הממלכה. למרות הנתק המדיני בדרגים הגבוהים, התשתית הקונסולרית נותרה פעילה במטרה להעניק שירותים לאזרחים. מרוקו מחזיקה בשגרירות וקונסוליה כללית באלג'יר לצד קונסוליות באוראן ובסידי בל-עבאס, בעוד אלג'יריה מיוצגת במרוקו באמצעות קונסוליה כללית ברבאט ושתי קונסוליות נוספות בקזבלנקה ובאוג'דה. מצב זה משקף את הקיפאון העמוק ביחסים שבין שתי השכנות בצפון אפריקה, הנע תדיר בין יריבות אזורית לניתוק דיפלומטי.

 יחסים היסטוריים 
לאחר שמרוקו קיבלה עצמאות מצרפת בשנת 1956, סיפק המלך מוחמד החמישי נשק, כסף ותרופות לכוחות ה-FLN האלג'יריים שניהלו מלחמת עצמאות נגד השלטון הצרפתי. מרוקו שימשה גם בסיס עורפי למורדים אלג'יריים להקמת מחנות אימונים למתגייסים חדשים. בתקופה זו גם סירב המלך מוחמד החמישי לנהל משא ומתן עם צרפת על המתווה המדויק של גבול מרוקו עם אלג'יריה, שמאז 1830 לא הותווה בבירור.

מרוקו תומכת בעצמאות קביליה מאלג'יריה, ואלג'יריה תומכת בעצמאות סהרה המערבית ממרוקו.

 סהרה המערבית 
הטריטוריה של המושבה לשעבר בשטח סהרה המערבית גרמה לחילוקי דעות עמוקים ולאי אמון כללי בין שתי המדינות שהשפיעה על כל תחומי היחסים ביניהן. לאחר שספרד הודיעה על כוונתה לנטוש את השטח בשנת 1975, הידרדרו היחסים בין מרוקו לאלג'יריה, שהציגו בעבר חזית מאוחדת. אלג'יריה, אף שאין לה תביעות טריטוריאליות משלה, תמכה בחזית פוליסריו במשאלתה להקים מדינה עצמאית בשטח. לפני הפינוי הספרדי, הסכימה ממשלת ספרד לחלק את השטח, והעבירה את מרביתו למרוקו ואת השאר למאוריטניה. הסכם זה הפר את החלטת האו"ם שלפיה כל טענותיהן ההיסטוריות של מאוריטניה או מרוקו אינן מספיקות כדי להצדיק סיפוח טריטוריאלי, ומשכו ביקורת קשה מאלג'יריה.

תנועות גרילה בשטח סהרה, ובמיוחד חזית פוליסריו, לאחר שנלחמו למען עצמאות סהרה מאז 1973, הכריזו מייד על הרפובליקה הדמוקרטית הערבית אלג'יריה הכירה במדינה חדשה זו שהכריזה על עצמה בשנת 1976, ומאז המשיכה למאמץ דיפלומטי נחוש להכרה בינלאומית בשטח; היא גם סיפקה ללוחמי הגרילה מזון, ציוד והדרכה. בשנת 1979, לאחר שנים רבות של לוחמת גרילה נרחבת וקשה, נטשה מאוריטניה את טענותיה הטריטוריאליות ונסוגה. מרוקו טענה במהירות לבעלותה על השטח שננטש על ידי מאוריטניה. לאחר שרפובליקת סהרה המערבית זכתה להכרה דיפלומטית מצד ארגון אחדות אפריקה וממדינות עצמאיות רבות אחרות, מרוקו הייתה תחת לחץ בינלאומי. כתוצאה מכך, ממשלת מרוקו הציעה לבסוף משאל עם לאומי לקביעת ריבונות השטח הסהרי בשנת 1981. משאל העם אמור היה להיות מפוקח על ידי ארגון אחדות אפריקה, אך מלך מרוקו חזר בו במהירות על ההצעה, כאשר ארגון אחדות אפריקה לא הצליח להגיע להסכמה על נוהלי משאל העם. בשנת 1987 שוב הסכימה ממשלת מרוקו להכיר בפוליסאריו ולהיפגש כדי "לדון בטרוניותיהם". אלג'יר קבעה תנאי מוקדם לבדיקת שיקום היחסים הדיפלומטיים - הכרה בפוליסאריו ושיחות לקראת פתרון מוחלט לסהרה המערבית. ללא התחייבות נחרצת ממלך מרוקו, אלג'יריה ויתרה וחידשה את היחסים הדיפלומטיים עם מרוקו בשנת 1988.

 הגבולות 
במהלך מלחמת האזרחים האלג'יראית, אלג'יריה האשימה את מרוקו באירוח ותמיכה בקבוצה האסלאמית המזוינת, קבוצת טרור אסלאמיסטית אלג'יראית. ההאשמה נדחתה במהירות על ידי הרשויות המרוקאיות, אך המריבה הובילה לסגירת הגבול בשנת 1994, לאחר שמרוקו האשימה את ה-GIA האלג'ירית יחד עם שירותי הביטחון האלג'יריים במתקפה על מרקש בשנת 1994, בה נהרגו שני ספרדים. הגבולות עדיין סגורים, ועלותם כ-2 מיליארד דולר בשנה למשק המרוקאי. בשנת 1999, נשיא אלג'יריה עבד אל-עזיז בותפליקה, השתתף בהלווייתו של חסן השני, מלך מרוקו והכריז על 3 ימי אבל רשמיים באלג'יריה על "מות אחיו". באותה שנה נשיא אלג'יריה האשים את מרוקו באירוח בסיסי GIA, מהם תוכננו והוכוונו כמה פיגועים על אלג'יראים. כעבור כמה ימים האשים שוב את מרוקו בייצוא סמים לאלג'יריה. ביולי 2004 ביטל המלך את דרישות הוויזה בגין כניסת אלג'יראים למרוקו; באפריל 2006 נשיא אלג'יריה חזר והדגיש את המחווה. בשנת 2012 ראש ממשלת אלג'ירה, אחמד אויחיא, אמר כי פתיחת גבולות אינה בראש סדר העדיפויות עבור ממשלתו. מהצהרות רשמיות אחרות עולה כי סוגיה זו לא תיפתר בקרוב.

לאחרונה, מספר מוגבר של קולות מצד החברה האזרחית והאינטלקטואלים ביקשו ממדינותיהם לנקוט צעדים לפיוס.

ב-22 בספטמבר 2021, מועצת הביטחון העליונה של אלג'יריה החליטה לסגור את המרחב האווירי שלה לכל המטוסים האזרחיים והצבאיים במרוקו.

קישורים חיצוניים

 Letter from Africa: Lamenting the Algeria-Morocco border closure

 האשמות בריגול, שריפות ענק ויאיר לפיד: כך נוצר המשבר בין אלג'יריה למרוקו

 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ