בית תוכנה

בית תוכנה הוא ארגון שעיסוקו העיקרי הוא פיתוח והפצה של תוכנה. בית תוכנה פועל בדרך כלל כחברה עצמאית שזה עיסוקה, אך בארגונים גדולים יש לעיתים יחידה הפועלת כבית התוכנה של הארגון (דוגמה: יחידת מצפ"ן ויחידת שחר הן בתי תוכנה של צה"ל).

 מודלים לפעילות של בית תוכנה 
בתי תוכנה פועלים במספר מודלים:
 ייצור של תוכנת מדף, לאחר איתור שוק פוטנציאלי להפצתה. במודל זה פועלים בתי תוכנה מבוססים (כגון החברות מיקרוסופט ו-SAP) וגם חברות הזנק המוקמות לשם פיתוח תוכנה מסוימת (כגון חברת "Waze Mobile", מפתחת יישומון הניווט Waze). תוכנת מדף פשוטה, כגון מיקרוסופט אופיס, מופצת כמות שהיא למשתמש הקצה. תוכנת מדף מורכבת, כגון תוכנת ERP, מצריכה גם התאמה לצרכים של הלקוח הספציפי, כך שבמסירתה למשתמש הקצה מעורבים שני בתי תוכנה: זה שיצר את תוכנת המדף, והאינטגרטור שהתאים אותה ללקוח הספציפי. דוגמה לפרויקט רחב היקף מסוג זה היא פרויקט מרכב"ה להטמעת מערכת ERP של חברת SAP בכל משרדי ממשלת ישראל, עם חברת נס טכנולוגיות כאינטגרטור ראשי.
 פיתוח תוכנה לפי דרישה ספציפית של צרכן תוכנה, המחפש מענה ממוחשב לצרכיו, ויוצא במכרז לקבלת התוכנה הנדרשת. הפנייה לבית התוכנה יכולה להיעשות בשלב ראשוני של איתור הצורך, כך שבית התוכנה מספק את ניתוח המערכת ואת התכנות וההטמעה שלה, או בשלב מתקדם יותר, לאחר ניתוח המערכת, שבו בית התוכנה נדרש רק למשימת התכנות. עם בתי התוכנה הגדולים הפועלים בישראל במודל זה נמנות החברות מטריקס ונס א.ט. לצד חברות קטנות ובינוניות דוגמת גלובלביט, אלעד מערכות תוכנה ומלם תים. תמחור פרויקט כזה נעשה בשתי דרכים:
מחיר קבוע: לאחר הגדרת תכולת הפרויקט, נקבע בין בית התוכנה ללקוח המחיר של פרויקט זה.
מחיר לפי הזמן המושקע: בית התוכנה מעמיד לרשות הפרויקט את הצוות הנדרש לביצועו, ולקוח משלם לפי זמן העבודה שהושקע בפרויקט. צורת התקשרות זו מתאימה לפרויקט שקשה להעריך את היקפו.
 פיתוח ומכירה של תוכנה במודל תוכנה כשירות, שבו המוצר הנמכר לצרכן אינו התוכנה אלא השירות, הניתן באמצעות תוכנה זו והחומרה שעליה היא מותקנת. התוכנה מותקנת רק באתר הספק, וקבלת שירותיה היא דרך רשת תקשורת, בדרך כלל האינטרנט, כסוג של מחשוב ענן. דוגמה לכך היא מערכת ניהול קשרי לקוחות של חברת Salesforce.com.
 פיתוח של רכיבי תוכנה, שאינם נמכרים לצרכן הסופי, אלא למפתחי תוכנה המשלבים רכיבים אלה בתוכנה שהם מפתחים.
 שירותי ייעוץ: מומחי בית התוכנה מספקים שירותי ייעוץ בתחום התמחותם, לגופי פיתוח תוכנה הזקוקים למומחיות זו. הרחבה של פעילות זו היא אספקה של כוח אדם בתחום המחשוב לארגונים שונים, פעילות שבה בית התוכנה פועל במידה רבה כקבלן כוח אדם.  מחריג פעילות זו מחלק מהוראותיו של חוק זה.

שילוב תוכנה וחומרה
חברת תוכנה עוסקת בדרך כלל בפיתוח ובמכירה של תוכנה בלבד, להתקנה על חומרה קיימת של המשתמש או על חומרה ייעודית (שרת) לתוכנה זו, שאותה מספק יצרן חומרה.

יצרני חומרה משלבים לפעמים בפעילותם גם ייצור תוכנה. חברת IBM למשל, מלווה את ייצור מחשבי המיינפריים שלה בפיתוח תוכנה (מערכות הפעלה ויישומים) למחשבים אלה. בייצור מחשבי IBM PC, לעומת זאת, הסתפקה החברה בייצור החומרה בלבד.

לעיתים יצרני תוכנה עוברים גם לייצור חומרה ייעודית לתוכנה שלהם. דומה לכך היא מכונת אקסאדאטה  של חברת התוכנה אורקל, שמשמשת להרצה אופטימלית של מסד הנתונים אורקל.

מרכיבים מקצועיים של בית תוכנה
בית תוכנה כולל את המרכיבים המקצועיים הבאים:
 מנתחי מערכות מידע: עוסקים בקביעת המאפיינים של התוכנה שמפתח בית התוכנה.
 מתכנתים: עוסקים בפיתוח ובתחזוקה של התוכנה. למתכנתים התמחויות שונות, בהתאם לשפת התכנות שהם כותבים בה, מערכת ההפעלה שהם בקיאים בה ואופי היישומים שהם מתמחים בהם.
 בודקי תוכנה: מבקרים את איכותה של תוכנה ועמידתה בדרישות שהוצבו לה.
 מעצבי חוויית משתמש: עוסקים בעיצוב האינטראקציה בין המשתמש לתוכנה.
 מומחי הדרכה והטמעה: עוסקים בהטמעתה של התוכנה אצל הלקוחות.
 אנשי תמיכה טכנית: עוסקים בפתרון בעיות המתעוררות בעת השימוש בתוכנה.
 אנשי כתיבה טכנית: עוסקים ביצירה ובתחזוקה של מדריכי התקנה ושימוש בתוכנה.
בית תוכנה גדול יכיל את כל המרכיבים הללו, ואילו בית תוכנה קטן יממש פונקציות מסוימות באמצעות מיקור חוץ

 עבודה מרחוק וצוותים היברידיים בבתי תוכנה 
בשנים האחרונות, במיוחד לאחר מגפת הקורונה, התרחבה בבתי תוכנה רבים מגמת ההעסקה של עובדים מרחוק, הנמצאים במדינות שונות. גישה זו מאפשרת לבתי התוכנה גמישות תפעולית רבה יותר וגישה נוחה יותר לכוח אדם מיומן, לעיתים תוך הפחתה משמעותית בעלויות.

להעסקת עובדים מרחוק ישנם יתרונות ברורים, כגון חסכון בעלויות תפעול, גמישות מוגברת בגיוס ובניהול כוח אדם, ואפשרות לעבודה רציפה סביב השעון הודות לפיזור גאוגרפי. עם זאת, שיטה זו מציבה אתגרים כמו הבדלי תרבות ושפה, קשיי ניהול ופיקוח מרחוק, ולעיתים אף ירידה באיכות התקשורת וביצירת התרבות הארגונית הרצויה.

כדי להתמודד עם אתגרים אלה, בתי תוכנה רבים אימצו מודל העסקה היברידי, המשלב צוות מקומי עם עובדים המועסקים מרחוק. מודל זה מאפשר לנצל את יתרונות שני העולמות - שמירת הליבה המקצועית ויכולות הניהול, ההכשרה והתקשורת הישירה בתוך הצוות המקומי, לצד ניצול הגמישות הכלכלית והתפעולית שמספקים העובדים המרוחקים. הגישה ההיברידית נחשבת כיום לאחד המודלים היעילים ביותר בתעשיית התוכנה.

קישורים חיצוניים

 ישי טנצר, איך עובדים עם בית תוכנה? מדריך למשתמש, באתר איניטק שירותי תוכנה בע"מ
 Stephen O'Grady, What is a Software Company Today, RedMonk, March 19, 2014

הערות שוליים

*
קטגוריה:פיתוח תוכנה