אפקט המעודדת

ממוזער|277x277 פיקסלים|חבורת מעודדות
אפקט המעודדת (באנגלית: cheerleader effect או group attractiveness effect) הוא הטיה קוגניטיבית, הגורמת לאנשים לחשוב שאנשים יפים יותר כאשר הם נמצאים בקבוצה יותר מבנפרד. את הביטוי טבעה בנובמבר 2008 הדמות ברני סטינסון מסדרת הטלוויזיה "איך פגשתי את אמא". ברני מראה בפני חבריו קבוצת נשים שנראית בתחילה מושכת, אך כשמסתכלים על כל אחת בנפרד מתברר שהן לא מושכות כפי שחשבו בתחילה.

מחקרים בנושא
2013
ב-2013 ערכו אדוארד וול ודרק ווקר חמישה מחקרים המשתתפים שבהם דירגו המשתתפים את האטרקטיביות של פרצופים של גברים ונשים כאשר הם מוצגים בתמונה קבוצתית ובתמונה פרטנית, לפי סדר התמונות באופן אקראי. האנשים שצולמו קיבלו ציונים גבוהים יותר עבור התמונות הקבוצתיות שלהם.

האפקט מתרחש בכל קבוצת מגדר וגיל, כשהוא נבדק בקבוצת גברים בלבד, נשים בלבד ומעורבת, ומתרחש באותה מידה בקבוצות גדולות וקטנות. המשתתפים במחקרים הסתכלו יותר על האנשים האטרקטיביים מאשר על האנשים הלא מושכים בקבוצה. ההשפעה אינה מתרחשת מכיוון שתמונות קבוצתיות מעוררות רושם שלאנשים יש אינטליגנציה חברתית או רגשית יותר: זה הוכח כמקרה על ידי מחקר שהשתמש בתמונות אינדיבידואליות המקובצות יחד בתמונה יחידה, ולא תמונות שצולמו של אנשים בקבוצה.

וול ו-ווקר הסבירו כי האפקט מתרחש עקב יחסי גומלין של שלוש תופעות קוגניטיביות:

 מערכת הראיה לוקחת מדגם מייצג מתוך הפרצופים בקבוצה.
 צורת התפיסה של המוח את היחידים מוטה כלפי הממוצע.
 הפרצופים הממוצעים הופכים לאטרקטיביים יותר משום שהמוח מתעלם מהפרצופים היפים פחות.

כאשר שלוש התופעות הללו קורות יחד, הפנים האינדיבידואליות ייראו אטרקטיביות יותר בקבוצה, מכיוון שהן נראות דומות יותר לפרצוף הקבוצתי הממוצע, שהוא אטרקטיבי יותר מהפרצוף האישי של כל אחד בנפרד.

2015
ב-2015 נערך מחקר נוסף שהציג תוצאות דומות, אם כי מסקנתם הייתה שהאפקט קורה כי האדם נוטה להתעלם באופן סלקטיבי מפרצופים יפים פחות שנמצאים בתוך קבוצה.

מחלוקת
מחקר נוסף שנערך ב-2015 הניב תוצאות לא חד-משמעיות על קיום האפקט, אך צוות המחקר שיער כי הדבר עשוי להיות נובע מהבדלים תרבותיים, מכיוון שהמחקר בוצע ביפן.

הערות שוליים

קטגוריה:הטיות קוגניטיביות
קטגוריה:יופי
קטגוריה:איך פגשתי את אמא