אגון ארווין קיש

אגון ארווין קיש (בשם מלא בגרמנית: Egon Erwin Kisch; פראג, 29 באפריל 1885 – פראג, 31 במרץ 1948) היה סופר ועיתונאי יהודי-צ'כוסלובקי ואוסטרי, שכונה "הכתב המשתולל" או "הכתב הגועש". שפת כתיבתו הייתה גרמנית. קיש היה אחת הדמויות הבולטות ביותר של העיתונות החוקרת המודרנית בעשורים הראשונים של המאה ה-20. הדיווחים, השיטות העיתונאיות והמוסר המקצועי שלו הם עדיין אחד המודלים או הדוגמאות המושכלים ביותר של העיתונות. כתבותיו על פראג ועל מלחמת העולם הראשונה פורסמו בספרים רבים והם עדיין קריאה מקורית מבוססת וגם מבדרת.

 ביוגרפיה 
ממוזער|250px|אגון קיש בדרכו לאוסטרליה בשנת 1934
הוא נולד ב־1885 כילד שני במשפחה יהודית זעיר בורגנית של חמישה ילדים. אביו, הרמן קיש, הפעיל עסק למסחר בבדים, אמו הייתה ארנסטין קוה (Kuh). לאחר שסיים אגון את לימודיו בתיכון, למד זמן מה במכללה הטכנית הגרמנית ובאוניברסיטת קארל בפראג, ואחר כך שירת שנה בצבא. הקריירה שלו כעיתונאי החלה בגיל 19, אז התחיל לפרסם ב"". בשנת 1906 החל לעבוד עבור המגזין בשפה הגרמנית "בוהמיה" והרחיב את ידיעותיו בעיתונות.

במהלך מלחמת העולם הראשונה הוא נלחם בחזית המזרחית והדרומית בדרגת רב־טוראי וגם נפצע. בעקבות מלחמת העולם החל קיש לפנות לנושאי חברה והייעוד הקומוניסטי שלו התפתח בתקופה זו. החוויות שלו מתקופת שירותו הצבאי במלחמה הופיעו בשנת 1930 בשם "כתוב את זה, קיש!". לאחר מלחמת העולם הראשונה הוא חשף בסדרת דיווחים ממצא מרעיש על המרגל הרוסי אלפרד רדל, אל"ם בשירות הצבא הקיסרי האוסטרו־הונגרי, שחייו עובדו מאוחר יותר לסרט עלילתי בשם "קולונל רדל" בידי אישטוואן סאבו.

אל"ם אלפרד רדל היה ראש המטה של הארמייה השמינית של פראג. בעת חשיפתו הוא אולץ להתאבד בשנת 1913. במהלך חיפוש אצל רדל לאחר מכן פרץ ידידו של קיש, מנעולן, את מגירות תיקי הקולונל. קיש עקף את הצנזורה בכך שתחילה פרסם הכחשה של המקרה. לאחר מכן כבר לא ניתן היה לטייח אותו.

בשנת 1918 השתתף בהכרזת הרפובליקה של אוסטריה. הוא הצטרף למפלגה הקומוניסטית האוסטרית. אחרי כמה שנים נכלא וגורש מאוסטריה. הוא עבר לפראג, לימים לברלין, והיה חבר בעיתונות הגרמנית השמאלית. בשנת 1923 כתב את 400 שנות ההיסטוריה של העיתונות, ממרטין לותר ועד אמיל זולא.
הוא טייל בחצי מהעולם. סייר בסין, ביפן, בצפון אפריקה, בברית המועצות, בארצות הברית, באוסטרליה ובהונגריה. בפברואר 1933, למחרת הצתת הבניין הרייכסטאג, הנאצים תפסו אותו בברלין, אך הוא שוחרר הודות להתערבות צ'כוסלובקית. עם זאת, גורש מגרמניה וספריו נשרפו, כך קיש עבר לפראג. בין 1936 ל־1938 דיווח על מלחמת האזרחים בספרד. מאוחר יותר נסע לפריז, ובין 1940 ל־1946 שהה במקסיקו, בטרם חזר שוב לפראג. הוא שמר על הזדהותו ואזרחותו הצ'כית לאורך כל הדרך, טען שהוא צ'כי והתעקש לשמור על דרכונו.

 ספרים וכתבות
כותרות באנגלית ניתנות במקום בו תורגמה היצירה לאנגלית. כל התאריכים מתייחסים לפרסום המוקדם ביותר.

 Aus Prager Gassen und Nächten (1912) – An early collection of reports from Prague's underworld
 Der Mädchenhirt (1914) – Kisch's only novel, again set in the Prague underworld
 Der Fall des Generalstabschefs Redl (1924)
 Der rasende Reporter (1924)
 Hetzjagd durch die Zeit (1925)
 Elliptical Treadmill (1925) - Berlin Six-Day Race
 Zaren, Popen, Bolschewiken (1926) – On the Soviet Union
 Schreib das auf, Kisch! (1929)
 Paradies Amerika (1929) – On the United States
 Asien gründlich verändert (Changing Asia) (1932) – On Soviet Central Asia
 China Geheim (Secret China) (1933) – On China
 Geschichten aus sieben Ghettos (Tales from Seven Ghettos) (1934) – A collection with a Jewish theme
 Landung in Australien (Australian Landfall) (1937)
 Soldaten am Meeresstrand (1938) – Reports from the Spanish Civil War
 Die drei Kühe (The Three Cows) (1939) – Report from the Spanish Civil War
 Marktplatz der Sensationen (Sensation Fair) (1941) – memoir up to 1914
 Entdeckungen in Mexiko (1945)
 ראו גם 
קיש באוסטרליה 

 לקריאה נוספת 
250px|ממוזער|שמאל|לוח זיכרון על בית הולדתו של קיש בפראג
ביוגרפיה מפורטת (בגרמנית)
Carolyn Rasmussen: Kisch, Egon Erwin (1885–1948). Biography. adb.anu.edu.au

 קישורים חיצוניים 




 Kisch memoir of first 30 years in Prague
 Detailed biography in report of an exhibition on Kirsch in Vienna, 2006 (in German)
 *ניקולאס האסלוק בכתיבה על אגון קיש 



קטגוריה:עיתונאים יהודים צ'כים
קטגוריה:סופרים יהודים צ'כים
אגון
קטגוריה:קומוניסטים
קטגוריה:מרקסיסטים
קטגוריה:צ'כוסלובקים במלחמת האזרחים בספרד
קטגוריה:יהודים במלחמת האזרחים בספרד      
קטגוריה:אסירים בכלא שפנדאו
קטגוריה:צ'כוסלובקים שנפטרו ב-1948
קטגוריה:ילידי 1885