בג"ץ התנועה למען איכות השלטון בישראל נגד יושב ראש הכנסת

בג"ץ 2144/20 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואחרים נ' יושב ראש הכנסת ואחרים הוא מקרה משפטי מ-23 במרץ 2020 בו עתרה התנועה למען איכות השלטון בישראל לבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ, נגד יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין. העותרת טענה כי אדלשטיין, אשר שימש יו"ר זמני לכנסת בזמן המשבר הפוליטי בישראל, לא יכול למנוע את כינוס מליאת הכנסת לצורך הצבעה על החלפתו, וזאת לאחר שהגישו את בקשתן סיעות המונות יחדיו רוב של 61 חברי כנסת. בפסק דין הורה בג"ץ לאדלשטיין לכנס את המליאה בהקדם האפשרי לצורך בחירת יו"ר קבוע לכנסת ה-23, ולא יאוחר מיום רביעי, 25 במרץ 2020.

ב-25 במרץ הודיע אדלשטיין על התפטרותו מתפקידו כיו"ר הכנסת, ונעל את ישיבת המליאה ללא דיון במינוי יושב ראש חדש. בעקבות זאת פסק בג"ץ באותו יום שעמיר פרץ, ותיק חברי הכנסת, ינהל למחרת ישיבה של מליאת הכנסת לשם בחירת יו"ר קבוע לכנסת. פסקי דין אלה נמנים עם המקרים המעטים שבהם התערב בג"ץ בעבודת הכנסת.

רקע
ב-18 במרץ 2013 נבחר חבר הכנסת מטעם הליכוד, יולי אדלשטיין, לתפקיד יושב ראש הכנסת התשע עשרה ברוב של 96 חברי כנסת מול 8 נמנעים. הוא נבחר לתפקיד זה גם עם השבעת הכנסת העשרים והכנסת העשרים ואחת. הוא המשיך בתפקיד, מכוח עקרון הרציפות הקבוע ב, גם בכנסת העשרים ושתיים, שבמהלך כהונתה הקצרה לא נערכו בחירות ליו"ר הכנסת, וגם בתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושלוש.

לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, ושלושה ימים לפני השבעתה, הגישו הסיעות כחול לבן, הרשימה המשותפת, ישראל ביתנו והעבודה–מרצ, המונות יחדיו 61 חברי כנסת, בקשה לאדלשטיין לקיים דיון בנושא החלפתו ובחירת יו"ר חדש לכנסת. אדלשטיין התנגד בהסתמך על  ו, שלטענתו מאפשרים לו למנוע את כינוס המליאה עד כינון ממשלה. לפיכך, יום לפני השבעת הכנסת הודיע אדלשטיין שלא יקבע בסדר היום הצבעה על בחירת מחליף לתפקידו. בנוסף טען אדלשטיין שהחלפתו ביו"ר כנסת קבוע "מטרתם לסתום את הגולל על האפשרות לאחדות שאותה העם רוצה".

העתירה לבג"ץ
בעקבות כך, עתרו לבג"ץ מספר עמותות ומפלגות – התנועה למען איכות השלטון בישראל, עמותת "חוזה חדש", העמותה לדמוקרטיה מתקדמת, סיעת כחול לבן וסיעת ישראל ביתנו – בדרישה לכנס את המליאה. בעתירות דן בג"ץ בהרכב של חמישה שופטים: נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות, המשנה לנשיאה חנן מלצר והשופטים ניל הנדל, עוזי פוגלמן ויצחק עמית. העותרים טענו כי אדלשטיין פעל בניגוד עניינים אישי, בחוסר סמכות ובחוסר סבירות, וכי החלטתו שלא לכלול בסדר יומה של הכנסת בחירת יו"ר כנסת קבוע נגועה בשיקולים זרים. הם הדגישו שאדלשטיין .

בתשובתו לבג"ץ השיב אדלשטיין כי . היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון, הסכים שליו"ר הכנסת אכן נתון שיקול דעת באשר לקביעת סדר יומה של המליאה, אך ציין שאדלשטיין . המלצתו של ינון לבית המשפט הייתה שלא לכפות על אדלשטיין מועד לקיום ההצבעה.

החלטה ראשונה
ב-23 במרץ 2020 ביקשו שופטי ההרכב לקבל את עמדת אדלשטיין האם הוא נכון להעלות נושא זה על סדר היום של הכנסת בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-25 במרץ 2020.

שרים אחדים מתחו ביקורת על פנייה זו של בג"ץ, וקראו לאדלשטיין לדחות את ההצעה. השר יריב לוין קרא לאדלשטיין להשיב כי איננו מתכוון לכנס את המליאה במועד הנקוב, והוסיף: . גם השר אמיר אוחנה קרא לאדלשטיין להשיב בשלילה לשאלה, וכך גם השר בצלאל סמוטריץ'. השר גלעד ארדן קרא לאדלשטיין לעמוד על כך שכינוס המליאה ייקבע לפי שיקול דעתו, אך ציין כי אם בג"ץ יהפוך את ההצעה לפסק דין מחייב, יש לציית לו כדי להימנע מאנרכיה. השרה גילה גמליאל אמרה בריאיון: "קיווינו שבג"ץ לא יתערב בפעילות הכנסת, חבל שזו ההחלטה שהתקבלה ואנחנו נכבד אותה".

בתגובתו לבג"ץ דחה אדלשטיין את הצעת השופטים, וכתב כי לא יסכים לקביעת סדר היום של המליאה בידי בית המשפט. בתשובתו כתב אדלשטיין כי בכוונתו לקיים את ההצבעה על בחירת יו"ר כנסת קבוע בהקדם, ולא יאוחר מן המועד הקבוע בחוק. הוא ציין את הנימוקים שהובילו אותו לעכב את ההליך.

פסק הדין הראשון

שעה לאחר שהוגשה לבית המשפט תגובתו של יושב ראש הכנסת, ניתן פסק הדין בעתירות. הנשיאה חיות ציינה שהסמכות לקבוע את סדר יומה של הכנסת ואת מועד דיוניה נתונה ליו"ר הכנסת, וסוגיות אלו הן עניין "פנים פרלמנטרי" מובהק ועל כן, ככלל, נמנע בג"ץ מלהתערב בהן, זאת להוציא מקרים מיוחדים שבהם קיים חשש לפגיעה "במרקם החיים הדמוקרטיים" או ביסודות המבנה של שיטתנו הפרלמנטרית. במקרה הזה, כתבה חיות, .

הרכב השופטים פסק פה אחד שעל אדלשטיין לכנס את המליאה לבחירת יושב ראש בהקדם האפשרי – ולא יאוחר מ-25 במרץ 2020.

בעקבות פסיקת בג"ץ
ב-25 במרץ הודיע כי הוא מתפטר מתפקיד יושב ראש הכנסת, כדי להימנע מהגעה למצב של אנרכיה, תוך שהוא תוקף את בית המשפט. אדלשטיין תקף בחריפות את התערבות בית המשפט בענייני הכנסת, ואמר כי פסק הדין נבע מפרשנות חד-צדדית וקיצונית של החוק, ולא על פי החוק עצמו. מיד לאחר הודעתו נעל אדלשטיין את ישיבת המליאה ללא דיון במינוי יושב ראש חדש. כיוון שטרם מונו סגני יו"ר הכנסת מאז הבחירות, נוצר מצב תקדימי בו לא היה מי שיוכל למלא את מקומו, ולנהל ישיבה לבחור יושב ראש כנסת חדש. היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון, הודיע לאדלשטיין שאין בהתפטרותו כדי להשליך על החובה לקיים את צו בית המשפט, כיוון שההתפטרות נכנסת לתוקף רק לאחר 48 שעות. גם היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, סבר בתגובתו לבג"ץ שהודעתו של אדלשטיין על התפטרותו איננה מאפשרת את הימנעותו מקיום פסק הדין וכי עליו לקיימו. עם זאת אדלשטיין ענה שאין בכוונתו להעלות את נושא החלפתו על סדר יומה של מליאת הכנסת. בעקבות הימנעותו של אדלשטיין מקיום הצו של בג"ץ עתרה עמותת "חוזה חדש" לבג"ץ בדרישה לאכוף על אדלשטיין לקיים את פסק הדין ככתבו וכלשונו. במענה לעתירה שב אדלשטיין ומתח ביקורת על פסק הדין של בג"ץ.

בעקבות האירועים אמר נשיא המדינה, ראובן ריבלין, כי  ריבלין הביע את ביטחונו כי 

גם מחוץ למערכת הפוליטית התקיים דיון ער האם יו"ר הכנסת פגע בערך שלטון החוק ובכפיפות למערכת המשפט בכך שנמנע מלקיים את פסק הדין, או שבג"ץ פגע בעיקרון הדמוקרטי של הפרדת הרשויות בכך שהתערב בענייניה הפנימיים של הכנסת.

פסק הדין הנוסף
בערב ה-25 במרץ קיבל בג"ץ פסק דין נוסף, שבו נקבע כי למרות שהתפטרותו של יולי אדלשטיין טרם נכנסה לתוקף, תוקנה לעמיר פרץ, ותיק חברי הכנסת, סמכות מוגדרת ומצומצמת מתוך סמכויות יו"ר הכנסת, כדי שיוכל לקיים את פסק הדין הקודם שהורה על כינוס המליאה לדיון בבחירת יו"ר חדש. בהתאם לכך, הוסמך פרץ לפנות לוועדה המסדרת, בתפקידה כוועדת הכנסתלפי סעיף 19 לתקנון הכנסת, ולבקש את כינוס מליאת הכנסת למחרת, אף שאותו יום לא נמנה עם ימי ההתכנסות הרגילים לפי התקנון. כמו כן, הותר לו לקבוע את סדר היום של הישיבה בהתאם לסעיף 25 לתקנון הכנסת, ולכלול בו את ההצעה לבחירת יו"ר קבוע לכנסת, וכן לנהל את הישיבה עצמה .כל הצדדים שנכחו בדיון הסכימו להחלטה זו. אך יולי אדלשטיין ובא-כוחה של סיעת הליכוד לא השתתפו בדיון. בסיום פסק הדין הודגש כי הצו שניתן יעמוד בתוקפו גם במקרה שאדלשטיין יחזור בו מהתפטרותו.

לאחר אישור הוועדה המסדרת, התכנסה מליאת הכנסת ב-26 במרץ, ובישיבה זו נבחר בני גנץ ליו"ר הכנסת ה-23.

ראו גם
 ביקורת שיפוטית על התנהלות הכנסת

קישורים חיצוניים

  - ראיון עם יולי אדלשטיין








 יגאל מרזל, התערבות בג״ץ בהליכים פנימיים של הכנסת: משריד ועד אדלשטיין, 75 שנות עצמאות במשפט, 2023

הערות שוליים

התנועה למען איכות השלטון בישראל נגד יושב ראש הכנסת
קטגוריה:יושב ראש הכנסת
קטגוריה:הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:פסקי דין של בג"ץ בשנת 2020