צינור הגז איסטמד

צינור מזרח הים התיכון או EastMed היה צינור גז טבעי שתוכנן על מנת לחבר ישירות את משאבי הגז הטבעי ממזרח אגן הים התיכון ליוון היבשתית דרך קפריסין וכרתים. הפרויקט היה אמור להעביר גז טבעי ממאגרי הגז הטבעי ממזרח אגן הים התיכון ליוון, ובשיתוף צינורות פוסיידון ו-IGB לאיטליה וחלקים נוספים באירופה<ref name="edison.it". אורכו של הצינור המתוכנן היה כ-1,900 ק"מ, בעלות משוערת של 7 מיליארד דולר. את הצינור פיתחה IGI Poseidon SA, במיזם משותף בין שירות הגז היווני DEPA לבין שירות הגז האיטלקי אדיסון.

ב-2 בינואר 2020 נחתם באתונה הסכם צינור איסט-מד על ידי שרי האנרגיה של ישראל, יוון וקפריסין, ביולי של אותה שנה אישרה ממשלת ישראל את ההסכם.

פרויקט צינור הגז איסטמד היה אמור לקום לצד פרויקט מגשר אירו-אסיה, כבל חשמל תת-ימי המתוכנן באותו מסלול של צינור הגז.

הפרויקט בוטל לאחר שארצות הברית פרשה ממנו בינואר 2022. הפרויקט קם לתחיה ביולי 2022, לאחר שאירופה נכנסה למצוקת אנרגיה בשל השלכותיה של מלחמת אוקראינה–רוסיה.

 היסטוריה 

בשנת 2013 הועלתה יוזמת הקמת צינור איסט-מד במסגרת תקנה 347/2013 של הנציבות האירופית כפרויקט בעל עניין רב ובתקופה בין 2015–2018 תרמה הנציבות למעלה מ-34.5 מיליון אירו להשלמת ההכנות הטכניות, הכלכליות והסביבתיות לפרויקט.

משולש האנרגיה של יוון, קפריסין וישראל חתמו על הסכם בין ממשלתי עבור צינור הגז איסט-מד בתל אביב ב-20 במרץ 2019 בנוכחות מזכיר המדינה האמריקאי מייק פומפאו, צעד שמבטא תמיכה מצד וושינגטון בפרויקט. העניין האמריקני בצינור מוסבר על ידי דרישת וושינגטון כי האירופאים ישמרו על מדיניות גיוון של יבוא האנרגיה שלהם. הצינור יגוון את אספקת הגז האירופית ויפחית את התלות ברוסיה.

ב-2 בינואר 2020 נחתם באתונה ההסכם להקמת הצינור על ידי מנהיגי ישראל, יוון וקפריסין. בשיחה עם עיתונאים אמר ראש הממשלה היווני קיריאקוס מיצוטאקיס כי הצינור אינו "אמור לאיים על אף אחד". נשיא קפריסין ניקוס אנסטסיאדיס וראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הגדירו שניהם את ההסכם כ"היסטורי". ההסכם כולל את תנאי אבטחת הצינור ומשטר מס משותף.

ב-18 בינואר 2020 אמר שר החוץ האיטלקי לואיג'י די מאיו כי הצינור "לא יכול להוות פתרון לטווח הבינוני והארוך מבחינת העלות שלו ותהליך הבנייה".

 נתיב 
הצינור נועד לחבר את שדות הגז לווייתן (ישראל) ואפרודיטה (קפריסין) במזרח הים התיכון לאירופה. הצינור תוכנן להתחיל באגן הים הלבנטיני, להמשיך לקפריסין, שם תוקם תחנת דחיסה. מקפריסין הצינור תוכנן להמשיך מערבה לאורך כ-700 ק"מ, לחצות את פלופונס בכיוון צפון-מערב, לאחר מכן לחצות את מפרץ פטרס, להמשיך לאורך יוון מערב היבשת, ולהסתיים באזור תספרוטיה. משם, צינור פוסיידון המתוכנן היה אמור לחברו לאיטליה.

 פורום הגז איסטמד 

בינואר 2019 חתמו שבעה שרי אנרגיה באזור על הסכם להקמת פורום הגז במזרח הים התיכון. טורקיה אוזכרה כיוצאת מן הכלל בשלווה האזורית. המדינות החברות כיום הן: מצרים, קפריסין, ישראל ויוון. נציגי הרשות הפלסטינית וירדן השתתפו בישיבות פורום הגז המזרחי של הים התיכוןBenny, John. (12 November 2019). "A new energy hub emerges among unlikely partners in the Mediterranean." Al Arabiya English website Retrieved 12 November 2019.. בינואר 2020 ביקשו צרפת וארצות הברית להצטרף לפורום, כחברה וכמשקיפה קבועה, בהתאמה.

ביטול הפרויקט
בינואר 2022 דווח כי הממשל האמריקאי שלח לממשלת יוון מכתב שבו הביע חשש מהפרויקט בגלל סיבות כלכליות וסביבתיות.

במכתב נאמר כי ארצות הברית מחויבת לפרויקט, אך תעדיף לעת עתה מיזמים אחרים, ולכן הוא נתפס כהצהרת פרישה מהפרויקט, ולמעשה מבטלת אותו. בין הסיבות לפרישה נאמר שהפרויקט איננו נחשב לאנרגיה ירוקה, וכמו כן צוין היעדר כדאיות כלכלית ומסחרית של הפרויקט, ושהוא יוצר מתחים מיותרים עם טורקיה.

 ראו גם 
 לווייתן (שדה גז)
 פורום הגז של מזרח אגן הים התיכון

 קישורים חיצוניים 

 אתר הפרויקט של DEPA

 הערות שוליים 

איסטמד
קטגוריה:צינורות תת-ימיים
קטגוריה:ישראל: כלכלה: הים התיכון
קטגוריה:ישראל: מיזמים שהוקפאו
קטגוריה:הים התיכון
קטגוריה:יחסי ישראל–קפריסין
קטגוריה:יחסי יוון–ישראל