שמורת נחל עמוד

ממוזער|375x375 פיקסלים|נוף בשמורה
ממוזער|333x333 פיקסלים|סלע ה"עמוד" בשמורה
ממוזער|250x250 פיקסלים|גולגולת "האדם הגלילי" שנמצאה במערה בשמורה, וכיום מוצגת במוזיאון ישראל בירושלים.
שמורת נחל עמוד היא שמורת טבע הסובבת את נחל עמוד ונקראת על שמו. השמורה נמצאת בגליל, והוכרזה ב-10 בפברואר 1972. כמו כן, השמורה משתרעת על פני שטח של 8,906 דונם, ומקובל לחלק את השמורה לשני חלקים: החלק העילי והחלק התחתון לפי חלקי הנחל. בשמורה נמצא שילוב של טבע עם מיני חי וצומח רבים ומגוונים ושל מורשת האדם לאורך תקופות שונות.
בשנת 1979 שוקם בנחל עמוד עליון, בית הפקח- בית אבן אשר בו גרו פקח רשות שמורות הטבע עם משפחתו עד שנת 1998.

בשנת 1993 הנפיק השירות הבולאי בול המתאר את השמורה, כחלק מסדרת בולים על שמורות טבע בישראל.

 היסטוריה 
בסקר שנערך בין השנים 2006 - 2004 זוהו בקטע הנחל, בחלק העילי של השמורה שאורכו כ-2.5 ק"מ 18 טחנות קמח (מתוך 26 הטחנות בנחל כולו) 10 גשרים ו-5 סכרי הטיה.

מקבץ טחנות הקמח בחלק זה של הנחל הוא הגדול ביותר בארץ, כנראה בגלל הסמיכות לצפת. לצד שרידי הטחנות השתמרו גם שרידי גשרים ואמות המים שהוליכו אל הטחנות, אך נמצאו בתהליכי התמוטטות. בטחנות הקמח שבשמורה נראה כי הטחנות החלו לפעול במאה ה־16 וחדלו לפעול במאה ה־20, כאשר טכנולוגיות מודרניות החליפו את כוח המים.

כמה מהמבנים שימשו במאה ה־16 מבטשות. לאחר גירוש ספרד הביאו יהודים לצפת טכנולוגיה חדשה שסייעה להם בייצור אריגי צמר איכותיים. יהודי צפת ייצרו מתקני בטישה שפעלו בכוח מי נחל עמוד, ולמתקני הבטישה הם קראו "בטאן". תור הזהב של מבטשות צפת נמשך שלושה-ארבעה דורות בלבד, ולאחריהם עברו מבני המבטשות הסבה לטחנות קמח רגילות.

בחלק התחתון של השמורה נמצאות המערות הפרהיסטוריות "שובך", "עמוד", "הגולגולת" ו"אמירה", הנמצאות בחלקו התחתון של הנחל ומהמערות החשובות ביותר במחקר הפרהיסטורי של ארץ ישראל והמזרח התיכון. במערות נמצאו שכבות מגורי אדם קדמון המתוארכות לכ־150,000 שנים לפני זמננו. שבר הגולגולת שנמצא במערת זוטיה הוא הקדום ביותר מסוגו המוכר כיום בארץ, והוא שויך לשלב המעבר שבין האדם הניאנדרטלי להומו ספינס.

 גאולוגיה 
אחד המבנים הגאולוגיים הראשיים ביותר בשמורה הוא "העמוד" שעל שמו נקרא הנחל, ומשם שם השמורה. "העמוד" הוא זקיף של אבן גיר שגובהו 20 מטר. תהליכי בליה הפרידו את גוש הסלע הזקוף מהמצוק הסמוך, והוא ניצב בדד בערוץ הנחל.

בראשית דרכו מתחתר נחל עמוד בתפר שבין סלעי הקירטון הרכים של הרי צפת (תקופת הסנון) לבין סלעי גיר דולומיט הקשים של הר מירון (תקופת הקנומן). הנחל עוקב אחר קו התפר ולכן זורם מצפון לדרום, שלא כמו רוב נחלי ישראל הזורמים ממערב למזרח. באזור זה הנחל יוצר ערוץ רדוד, וכך נוצר פרוזדור חשוב ביותר למעבר מיני בעלי חיים מצפון לדרום.

בהמשך הנחל מתחתר בסלעי גיר קשים מגיל קנומן עליון. באזור זה מתנקזים ערוצי הנחלים שכווי, מירון, סתר ושמאי, ונוצר בו קניון שקירותיו מתנשאים לגובה 150 מ' מעל לערוץ הנחל.

החלק התחתי של נחל עמוד עובר בין סלעי גיר קשה מגיל האיאוקן התיכון. מסלע זה יוצר מצוקים זקופים משני צדי הערוץ. פעילות קארסטית שהתרחשה לאורך קווי שבירה גרמה להמסת הסלעים ולהיווצרות מערות גדולות שנמצאו בהן ממצאים פרהיסטוריים רבי-חשיבות. כאן גם ניצב ה"עמוד". סמוך לעמוד נובע עין עמוד, מעיין עונתי המזרים את מימיו בחורף לפלג שאורכו כמה מאות מטרים.

בבקעת גינוסר, המעובדת כולה, נחל עמוד נראה כתעלה, עד שהוא נשפך לכנרת.

 החי והצומח 
 החי 
עולם החי בשמורה עשיר מאוד בזכות שפע המים, הצמחייה הרבה והמצוקים הגבוהים. בשמורה ובסביבתה נותר רצף של שטחים פתוחים המאפשרים קיום יציב של אוכלוסיות בעלי חיים מגוונות. בתחום השמורה חיים מיני בעלי החיים הבאים:
 יונקים - חזיר בר (אוכלוסייה גדולה מאוד), צבי ארץ ישראלי (אוכלוסייה המונה כ-100 פרטים), צבוע מפוספס, זאב הודי, תן זהוב, סמור משויש, נמייה מצויה, דורבן מצוי, דלק הסלעים, גירית מצויה, שועל מצוי, שפן סלע, מיני מכרסמים שונים ומינים אחדים של עטלפים.
 זוחלים - בשמורה נמצאים מיני זוחלים רבים.
 דו-חיים - בשמורה נמצא אתר רבייה חשוב לסלמנדרה הכתומה, לאילנית מצויה ולצפרדע הנחלים.
 עופות - בסבכים ובבתות הפתוחות חיות ציפורי שיר, במצוקי הנחל מקננים או שוהים עופות דורסים, כגון עקב עיטי, בז אדום, עיט ניצי, רחם ובז מצוי, ועל עצים מפותחים מקנן חיוויאי. בעבר התקיימה במקום מושבת קינון שמנתה כ־40 נשרים ונצפו במקום עוזנייות שחורות ואוחים. בכוכים דוגרים סנונית מערות, סיס הרים וסיס גליל. בעת האחרונה נצפה כותלי במצוקי נחל עמוד תחתון.
 דגים - בנחל חי לו המין חפף ישראלי.
 חסרי חוליות - בזכות המעיינות, בשמורה מינים רבים של חסרי חוליות בניהם סרטן הנחלים, שפרירית, שפירית וסרטנים ירודים. כמו כן, במצוקי הגיר חי סגורית הארבל שהוא מין שבלול אנדמי להר הארבל וסביבתו בלבד.

בשמורה נמצא מצוק רם המשמש לקינון עופות דורסים. בשנת 1864, תיאר הכומר וחוקר הטבע הנרי בייקר טריסטראם קינון של מאות נשרים, כמה פרסים, בזי צוקים ויוני סלע במצוקי נחל עמוד. בעבר קיננו במצוקים גם עיטים ניציים. גם כיום, אף שדורסים רבים ברחבי ישראל נפגעו, מצוקי הנחל משמשים אתר קינון חשוב לדורסים. בדצמבר 2010, נצפו עד 50 נשרים הלנים במצוק נחל עמוד מדי לילה בלילה, וכן דורסים מזדמנים אחרים, כמו עוזנייה ועיט זהוב. בשנה זו נבנו במקום תשעה קינים של נשרים. מיני דורסים נוספים המקננים או שוהים באזורי המצוקים של נחל עמוד הם עקב עיטי, בז אדום, בז מצוי, עיט ניצי, רחם, עוזנייה שחורה וחִוויאי.

 הצומח 
בשמורה התפתחה צמחייה עשירה: בחלק העילי ישנו חורש ים-תיכוני סבוך, ובחלק התחתון של הנחל, סמוך לכנרת ישנו חורש פתוח. כ-50 ממיני צומח בשמורה נדירים, וחלקם אף אנדמים לישראל.

לכל אורכו של נחל עמוד ויובליו מתקיימות כ-12 חברות צומח והמעברים ביניהן חדים למדיי, ואפשר להבחין בהם בקלות על פי חילופי המסלע, הגאומורפולוגיה והרום. בין חברות הצמחים נמצאות:
 כמה חברות של אלון מצוי הנלווים אליו – אלה ארץ ישראלית, קטלב מצוי, חרוב מצוי ולבנה רפואי.
 יער פתוח -אלון התבור, אלה אטלנטית, שקד קטן עלים, ולצדם בתה עשבונית עשירה.
 חברה דמוית סוואנה - שיזף מצוי ושיזף השיח.
 חברות שיחים – אשחר, שברק וברזילון.
 צומח מצוקים - מתאפיין במינים ייחודיים למצוק אשר חלקם מינים נדירים, כמו דרדר נאה, ציפורן משולשל, שושנתית משורטטת ומיני פעמונית.

באפיק הנחל צומחת צמחייה אופיינית למים זורמים. בחלק העילי של הנחל, שבו האקלים לח יחסית והמים זורמים כל השנה, צומח יער גדות נחלים מפותח של עצי דולב מזרחי וערבה מחודדת. מלווים אותם משוכות של פטל קדוש, נענע משובלת, שיח אברהם מצוי והרדוף הנחלים. במים הרדודים, שבהם הזרימה איטית, צומחים כרפס הביצות וגרגיר הנחלים.

בחורף ובאביב מתכסים המדרונות היורדים אל הנחל בפריחה של צמחי בצל ופקעת, כגון רקפת מצויה, כלנית מצויה, יקינטון מזרחי, עירית גדולה, בן חצב יקינטוני, מישויה פעמונית, עיריוני צהוב וגביעונית הלבנון. אל כל אלו מצטרפים באביב מינים חד־שנתיים רבים בשלל צבעים. בסתיו המאוחר מופיעה בין סלעי נחל עמוד עליון פריחה צפופה של נרקיסים. במדרונות הטרשיים היורדים לנחל אפשר לראות כתמים כריים ירוקים מבודדים של הדס מצוי.

 קישורים חיצוניים 

 שמורת טבע נחל עמוד באתר רט"ג
 שמורת טבע נחל עמוד באתר טבע ונופים בישראל
 שמורת טבע נחל עמוד באתר למטייל


 הערות שוליים 

קטגוריה:הגליל: שמורות טבע