מרגרט ו' רוסיטר

מרגרט ו' רוסיטר (באנגלית: Margaret W. Rossiter, 8 ביולי 1944 – 3 באוגוסט 2025) הייתה היסטוריונית אמריקאית ופרופסור להיסטוריה של המדע באוניברסיטת קורנל. רוסיטר טבעה את המונח אפקט מטילדה המציין הדחקה שיטתית של מידע על נשים בתולדות המדע, ושלילת תרומתן של נשים במחקר, שעבודותיהן מיוחסות לעיתים קרובות לעמיתיהן הגברים.

 ראשית חיים וחינוך 
מרגרט רוסיטר ואחיה התאום צ'ארלס נולדו למשפחה צבאית בתום מלחמת העולם השנייה. המשפחה התיישבה בסופו של דבר במסצ'וסטס ליד בוסטון, תחילה במלדן ואחר כך במלרוז. רוסיטר גילתה לראשונה את ההיסטוריה של המדע כשהייתה תלמידה בתיכון. היא סיפרה שהיא התעניינה יותר בסיפורי המדענים מאשר בניסויים בפועל מכיוון ש"בשיעורי המעבדה רק לעיתים רחוקות יכולנו לגרום לניסויים בפועל 'להצליח'." רוסיטר זכתה במלגה ובשנת 1962 נסעה לרדקליף ללמוד מתמטיקה. במקום זאת, היא שינתה את לימודיה ללימודי כימיה ואז ללימודי היסטוריה של המדע, ובסופו של דבר סיימה את לימודיה בשנת 1966. תוך כדי לימודיה ברדקליף פיתחה עניין בהיסטוריה של המדע האמריקני, תחום שהיה אז בחיתוליו.

לאחר שסיימה את לימודיה ברדקליף, בילתה רוסיטר את הקיץ בעבודה במכון הסמיתסוניאן לפני שהמשיכה בלימודי תואר שני באוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון. לאחר לימודי המ"א, עברה למחלקה להיסטוריה של המדע בייל, שם המשיכה לפתח את התעניינותה בהיסטוריה המדעית האמריקאית והשלימה תואר שני נוסף.
היא סיימה את הדוקטורט בייל בשנת 1971, ועבדה על נושאים שונים במדעי החקלאות. בזמן שלמדה בייל, שאלה רוסיטר פעם במפגש השבועי הבלתי פורמלי של הפרופסורים והסטודנטים של המחלקות שלה, "האם היו אי פעם מדעניות נשים?" היא קיבלה תשובה "סמכותית" כי "לא, לא היו, אם היו כאלה נשים שניתן היה להחשיבן [כמדעניות], הן פשוט עבדו אצל מדען גבר." עם סיום הלימודים קיבלה מלגה במסגרת מרכז צ'ארלס וורן ללימודי היסטוריה אמריקאית בהרווארד.

 קריירה ואקדמיה 
במהלך שהותה כמלגאית במרכז צ'ארלס וורן, התחילה רוסיטר להתמקד בהיסטוריה של נשים במדע האמריקאי. היא חשפה מאות נשים כאלה, כהכנה למחקר פוסט-דוקטורט שעסק במדע האמריקאי של המאה העשרים. היא התעמקה בספרות היעץ "גברים אמריקאיים במדע" (כיום "גברים ונשים אמריקאים במדע"). חבויות בפנים היו ביוגרפיות של 500 מדעניות. תגלית זו דרבנה את הרצאתה כמלגאית במרכז צ'ארלס וורן, שפורסמה לאחר שתחילה נדחתה. הצלחת מאמרה הביאה אותה להמשיך במחקריה בתחום, למרות קבלת פנים פושרת מצד קהילות המחקר המדעי וההיסטורי. רוסיטר הייתה פרופסור אורח באוניברסיטת ברקלי, שם הכינה את עבודת המחקר שלה לפרסום, ואז הפנתה את תשומת לבה לספר חדש על נשים מדעניות. אף על פי שכמה מדעניות העירו כי "אין מה לחקור [בנושא]", רוסיטר מצאה שפע של מידע."Writing Women into Science", Writing and revising the disciplines, Editor Jonathan Monroe, Cornell University Press, 2002,  שפע המקורות הזה אפשר לתוכניתה לפרסם ספר אחד לצמוח לפרויקט בן שלושה כרכים. באותה התקופה רוסיטר עדיין לא הצליחה לקבל קביעות, ועבדה בעיקר כשהיא נסמכת על מענקים. בשנת 1981 קיבלה את מלגת גוגנהיים שאפשרה לה להמשיך בעבודתה.
היא פרסמה את הכרך הראשון שלה, מדעניות באמריקה, מאבקים ואסטרטגיות עד 1940, בהוצאת אוניברסיטת ג'ונס הופקינס בשנת 1982. הספר התקבל היטב, וזכה לביקורות חיוביות בניו יורק טיימס, ב-Nature וב-Science.

לאחר פרסום הכרך הראשון, התבקשה רוסיטר להנהיג את תוכנית ה-NSF בנושא היסטוריה ופילוסופיה של המדע, בעוד שמנהלה היה בחופשה בשנים 1982–1983. בשנים 1983–1984 הייתה פרופסור אורח בהרווארד, שם המשיכה לעבוד על הכרך השני, עדיין בלי לקבל קביעות. היא הגישה בקשה לתוכנית של פרופסור אורח לנשים של NSF וקיבלה מינוי לשנה אחת לקורנל, אותה מתחה לשנתיים (1986–1988). קורנל הסכימה להמשיך עבורה את התוכנית לשלוש שנים נוספות, אך המימון שלה התחלק בין שלוש מחלקות: לימודי נשים, חקלאות והיסטוריה. בעודה בקורנל, בשנת 1989, היא הפכה לעמיתת מקארתור. עם זאת, למרות לחץ ציבורי ואקדמי ניכר, האוניברסיטה סירבה להעסיק אותה, וטענה כי לא ניתן להוציא עבורה מינוי מכיוון שהיא לא הייתה שייכת לשום מחלקה. רק לאחר שקיבלה הצעה לתפקיד קבוע עם תקציב מחקר משמעותי מאוניברסיטת ג'ורג'יה, החליטה מנהלת קורנל לשמור עליה, ליצור עבורה קתדרה ולממן את הפעלת המחלקה להיסטוריה של המדע.

משהייתה משרתה בטוחה בקורנל, הצליחה רוסיטר להשלים את המחקר עבור הכרך השני שלה, מדעניות באמריקה: לפני ההעדפה המתקנת, 1940–1972. הכרך פורסם בהוצאת ג'ונס הופקינס בשנת 1995. כרך זה בוחן את המחסומים להשתתפותן המלאה של נשים כמדעניות פעילות ממלחמת העולם השנייה ועד 1972. מכשול אחד כזה היו חוקי האנטי-נפוטיזם במכללות ובאוניברסיטאות רבות. חוקים אלה אסרו על גברים ונשים נשואים למלא שניהם תפקידים קבועים. רוסיטר הביאה דוגמאות רבות, אך מקרה בולט במיוחד היה זה של המתמטיקאית ג'וזפין מיטשל. כשמיטשל הייתה פרופסור חבר קבועה באוניברסיטת אילינוי בשנות החמישים, היא נישאה לחבר לא מנוסה במחלקה למתמטיקה. כתוצאה מכך, היא התבקשה לעזוב את תפקידה, אם כי בעלה שמר על שלו.

הכרך השני התקבל גם הוא היטב, וזכה בפרס תולדות נשים במדע ובפרס פייזר. "פרס תולדות נשים במדע" נקרא לאחר מכן על שם רוסיטר.

בשנת 1994 התחילה רוסיטר לערוך את "איזיס", כתב העת הרשמי של אגודת ההיסטוריה של המדע, והמשיכה בכך עד 2003. היא המשיכה גם בהוראת קורסים בחקלאות, נשים במדע ותולדות המדע בקורנל. רוסיטר השלימה את הטרילוגיה שלה על מדעניות באמריקה עם הפרסום, בשנת 2012 של הכרך השלישי, נשים מדעניות: יצירת עולם חדש מאז 1972. כרך זה מתאר עשרות נשים שפעלו למען קידום נשים במדע לאחר חקיקת החוק לשוויון הזדמנויות בעבודה משנת 1972, וממשיך לתאר את סיפורן של נשים במדע האמריקאי. עבודתה של רוסיטר הייתה משמעותית גם כמסגרת לחוקרים אחרים. לדוגמה, כרמן מגלון סיפרה שעבודתה של רוסיטר היא שגרמה לה לחקור את חווייתן של נשים ספרדיות חלוצות בתחום המדעים.Carmen Magallón: Pioneras españolas en las ciencias, Madrid, CSIC, 2004: http://editorial.csic.es/publicaciones/libros/11110/978-84-00-07773-0/pioneras-espanolas-en-las-ciencias-las-mujeres-del.html

בתחילת שנות השמונים הציעה מרגרט רוסיטר שני מושגים להבנת מסת הנתונים הסטטיסטיים על נשים במדע והמכשולים מהם נשים המשיכו לסבול. את הראשון כינתה "הפרדה היררכית", התופעה הידועה שככל שמתקדמים במעלה סולם הכוח והיוקרה רואים פחות נשים. ייתכן כי רעיון זה שימושי אפילו יותר מזה של תקרת הזכוכית, המחסום הבלתי נראה לכאורה שמונע מנשים לעלות לפסגה מכיוון שתפיסת הפערים ההיררכיים מסבה את תשומת הלב לשלבים הרבים שבהם נשים נושרות כשהן מנסות לטפס בסולם האקדמי או התעשייתי. המושג השני שהציעה היה "הפרדה טריטוריאלית", כלומר, כיצד נשים מתקבצות בתחומים מדעיים. הדוגמה הבולטת ביותר לטריטוריאליות תעסוקתית הייתה שנשים נשארו בבית וגברים יצאו לעבודה מחוץ לבית.

רוסיטר נפטרה ב-3 באוגוסט 2025.

 פרסים 
 1961 תוכנית המלגות הלאומית
 1981 מלגת גוגנהיים
 1989 תוכנית עמיתי מקארתור
 1997 פרס מרגרט ו. רוזיטר תולדות נשים במדע

 פרסומים 
 1975: The emergence of agricultural science : Justus Liebig and the Americans, 1840-1880. New Haven: Yale University Press. .
 1982: Women Scientists in America: Before Affirmative Action, 1940-1972. 2. Baltimore: Johns Hopkins University Press. 1982. .
 1984: Women scientists in America : struggles and strategies to 1940. 1. Baltimore, Md.: Johns Hopkins University Press. .
 1985: (editor with Sally Gregory Kohlstedt) Historical Writing on American Science. Department of History and Sociology of Science, University of Pennsylvania. .
 1992: "Philanthropy, Structure and Personality", in Elliott, Clark A.; Rossiter, Margaret W., eds. (1992). Science at Harvard University : historical perspectives. Bethlehem: Lehigh University Press. .
 1993: The Matthew Matilda Effect in Science. in: Social Studies of Science. Sage Publ., London 23.1993, S. 325-341. ISSN 0306-3127
 1999: Catching Up with the Vision: Essays on the Occasion of the 75th Anniversary of the Founding of the History of Science Society. University of Chicago Press for the History of Science Society.
 2002: "Writing Women into Science", in Monroe, Jonathan (2002). Writing and revising the disciplines. Ithaca: Cornell University Press. .
 2012: Women Scientists in America: Forging a New World since 1972. 3. Baltimore: Johns Hopkins University Press. .

ראו גם
 אפקט מטילדה
 נשים במדע

 לקריאה נוספת 

הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות מכללת רדקליף
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת ייל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ייל
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:היסטוריוניות אמריקאיות
קטגוריה:היסטוריונים אמריקאים
קטגוריה:זוכות מלגת גוגנהיים
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:עמיתות מקארתור
קטגוריה:עמיתי מקארתור
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1944
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1944
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2025
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2025