קפיטליזם מאוחר

קפיטליזם מאוחר (באנגלית: Late capitalism או Late-stage capitalism) הוא מונח, שנטבע על ידי הכלכלן הגרמני ורנר זומבארט בתחילת המאה העשרים. משנת 2016 הפך לביטוי נפוץ המתאר מצבים אבסורדיים, משברים, עוולות וחוסר שוויון בחברה קפיטליסטית.

השימוש בביטוי גבר משנת 1975, עם פרסום הספר "קפיטליזם מאוחר" של הכלכלן ארנסט מנדל. בספרו מתאר מנדל שינויים משמעותיים שהתרחשו בשיטה הקפיטליסטית לאחר מלחמת העולם השנייה, וטוען כי ישנם גבולות להתפתחות הקפיטליזם.

 תולדות המונח 
המונח "קפיטליזם מאוחר" נטבע על ידי הכלכלן הגרמני ורנר זומבארט בספרו "הקפיטליזם המודרני" משנת 1902 ובספריו שראו אור לאחר מכן. זומבארט מחלק את הקפיטליזם לשלבים היסטוריים שונים, והביטוי "קפיטליזם מאוחר" בכתביו מתאר למעשה את הקפיטליזם הבורגני מתחילת המאה ה-20 ואילך.

כלכלנים סוציאליסטים באירופה הרבו להשתמש במונח זה בשנות השלושים והארבעים כדי לתאר את מה שנראה על פי השקפתם ככישלון הקפיטליזם. לאחר מלחמת העולם השנייה האמינו כלכלנים רבים, בהם ג'וזף שומפטר ופול סמואלסון, כי סופו של הקפיטליזם קרב, בגלל הצטברותם של משברים כלכליים שנראו כבלתי ניתנים לפתרון. רודולף הילפרדינג השתמש בכתביו בביטוי דומה, "השלב האחרון של הקפיטליזם".

השימוש במונח נמשך בשנות השישים ובשנות השבעים בדיונים בנושאי כלכלה. לעיתים הקפיטליזם המאוחר כונה "נאו-קפיטליזם". המונח תיאר את מצב הקפיטליזם שלאחר מלחמת העולם השנייה בפרסומיהם של כלכלנים מאסכולת פרנקפורט, בהם תאודור אדורנו. גם ז'אק דרידה, יורגן הברמאס והרברט מרקוזה עשו בו שימוש.

עמנואל ולרשטיין היה ממבקריו הבולטים של הקפיטליזם המאוחר, וסבר כי יש להחליפו בשיטה אחרת. דעות דומות הושמעו על ידי פרדריק ג'יימסון, רודולף הילפרדינג ואלכסנדר קוז'ב. בכתביהם מתואר הקפיטליזם המאוחר כמערכת כלכלית המשלבת התקדמות טכנולוגית, ריכוז ההון הפיננסי, פוסט-פורדיזם ופער כלכלי הולך וגדל בין עשירים לעניים.

 בתרבות הפופולרית 
משנת 2016 הפך "קפיטליזם מאוחר" לביטוי נפוץ. מאמר מ-2017 בכתב העת The Atlantic נושא את הכותרת "מדוע הביטוי 'קפיטליזם מאוחר' נמצא פתאום בכל מקום".

דמות מתוך ספר של תומאס פינצ'ון אומרת: "קפיטליזם מאוחר הוא תרמית פירמידה בקנה מידה עולמי... זה גורם לפראיירים להאמין שהכל יימשך כך לנצח."

השימוש הרווח במונח זה הוא שימוש ביקורתי המצביע על פגמים בשיטה הקפיטליסטית הפוגעים באיכות החיים, תוך הבעת דעה שמצב זה לא יוכל להימשך לעד, בטענה שהוא יוצר בעיות שהולכות וגדלות ונראות בלתי ניתנות לפתרון.

 לקריאה נוספת 

 ערן פישר, קפיטליזם בעידן של התקשורת הדיגיטלית: הכלכלה החדשה ושיח הטכנולוגיה, תל אביב, רסלינג, 2011.
 מריאנה מצוקאטו, כלכלת משימה, הקיבוץ המאוחד, 2023.

 קישורים חיצוניים 




הערות שוליים

*
קטגוריה:ריבוד ואי שוויון
קטגוריה:כלכלה פוליטית