אנטרוצלה

אנטרוצלה (באנגלית: Vaginal Evisceration), או בלט של המעי הדק לנרתיק, היא תופעה מסוכנת שמחייבת התערבות ניתוחית דחופה, ומתרחשת על פי רוב אחרי כריתת רחם, ובייחוד כתוצאה של קיום יחסי מין אחריו.

היסטוריה
המקרה הראשון של אנטרוצלה שתועד בספרות הרפואית היה ב-1864.

תסמינים
אנטרוצלה היא גלויה וברורה על פי רוב, שכן ניתן ממש לראות את הבליטה של המעי (ובפרט המעי העקום) ממבוא הנרתיק. תסמינים אחרים כוללים תחושת לחץ באגן וכן דימום וגינלי. במקביל להופעת אנטרוצלה, עלולים להופיע גם סיבוכים אחרים כמו צלוליטיס, מורסות או המטומה. לאחר הניתוח ניתן לטפל בשניים האחרונים על ידי ניקוז.

גורמים
אנטרוצלה היא סיבוך שמתרחש על פי רוב (63%) לאחר כריתת רחם (שלושת הסוגים העיקריים הם כריתת רחם לפרוסקופית, בטנית או וגינלית). רוב מקרי האנטרוצלה שמתרחשים אחרי כריתת רחם לפרוסקופית נובעים בקרב נשים שמתקרבות לגיל המעבר עקב קיום יחסי מין לאחר הניתוח, ובקרב נשים בגיל המעבר משילוב של לחץ מוגבר בבטן ושרירים וגינלים מוחלשים. גורם סיכון נוסף הוא פעירת שולי הפצע במקום שבו התבצע חתך ניתוחי, לעיתים כתוצאה מטראומה. השכיחות של פעירת שולי הפצע גבוהה הרבה יותר לאחר כריתת רחם לפרוסקופית בהשוואה לכריתת רחם מסוגים אחרים . על גורמי הסיכון ניתן למנות גם תמרון על שם ולסלבה , גיל מתקדם, השמנת יתר, עישון, טיפולים לדיכוי מערכת החיסון, וגינופלסטיקה, אנמיה, טכניקה כירורגית שאינה טובה דיה, תת תזונה וזיהום לפני הניתוח או אחריו. נכון לשנת 2015, דווח רק על מקרה אחד שבו השמה של טבעת פסרי  נמצאה כגורם.

מניעה
בעת ביצוע כריתת רחם וגינלית על המנתחים להימנע מייבוש כיפת הנרתיק (שמתרחשת יותר דווקא אחרי כריתת רחם לפרוסקופית), להימנע מפגיעה ברקמות הסובבות ולבודד אותן ולכלול מספיק רקמה שאינה פגועה, ובנוסף להשתמש בתפרים דו שכבתיים במקום תפרים חד שכבתיים בצורת הספרה 8.

טיפול
זוהי תופעה מסכנת חיים שמחייבת טיפול דחוף. הטיפול הוא על ידי ניתוח, ואי טיפול עלול לגרום לדלקת הצפק או לפגיעה במעי החשוף, כולל חנק של הרקמה או קרע במתלה המעי. עד לביצוע הטיפול יש לשמור על המעי החשוף לח ועטוף. על פי רוב, הטיפול באנטרוצלה הוא על ידי הסרת הרקמות הפגועות לאורך שולי כיפת הנרתיק, תפירה מחודשת של הפתיחה ומתן אנטיביוטיקה מניעתית רחבת טווח. ניתן לבצע את הניתוח על ידי חיתוך כירורגי של קיר הבטן, אך מחקר משנת 2010 הראה שאם לא התפתח זיהום ניתן להשתמש בבטחה גם בשיטה הוגינלית או הלפרוסקופית, יש עוד שיטה שנקראת גישה טרנסווגינלית שבעזרתה מסירים את שרוול הנרתיק ללא סיבוכים תוך הניתוח או אחריו, אך משתמשים בשיטה הזו אם אין הוכחות קליניות לדלקת הצפק או פגיעה איסכמית בקטע המעי המוח, עד עכשיו ניהלו בהצלחה ארבעה מקרים של הסרת שרוול הנרתיק באמצעות גישה זו. במקרה ועוברים ניתוח אז לאחר הניתוח יש להמשיך במתן אנטיביוטיקה. לחלק מהנשים בגיל המעבר מקובל לתת אסטרוגן על מנת להאיץ את ההחלמה. מומלץ לא לקיים יחסי מין עד להחלמה מלאה. פיזיותרפיה של שרירי רצפת האגן עשויה לעזור.

סיבוכים
סיבוכים עלולים לקרות בעיקר במקרים שבהם היה נמק של הרקמות, וכוללים פציעה של החלחולת, שלפוחית השתן או השופכן. במטרה למנוע פגיעה בשני האחרונים, נוהגים לבצע ציסטוקופיה תוך-ניתוחית עם חומר צביעה, על מנת להעריך פגיעה אפשרית בהם.

אפידמיולוגיה
מדובר בסיבוך נדיר. עם זאת, בהתאם לכך שמספר כריתות הרחם הלפרסקופיות עולה, גם שיעור היארעות אנטרוצלה עולה. פעירת פצע במקום שבו התבצע חתך ניתוחי מתרחשת בכ-0.24-0.39% מהמקרים, ואנטרוצלה מתרחשת ב-35-67% מתוכם. אם לוקחים בחשבון את כל ההליכים הניתוחיים, שיעור היארעות האנטרוצלה הוא 0.32-1.2%.

ראו גם
 אי-תפקוד רצפת האגן
 צניחת רחם
 בלט השלפוחית
 רקטוצלה

לקריאה נוספת
ארבל ר', הגישה המשולבת לטיפול בהפרעות בתפקוד וצפת האגן אצל קשישות (2008) גרונטולוגיה, לה(3), 101-109
מיילדות גנקולוגיה ופוריות, עקרונות ויישום, פרופסור אברהם גולן מהדורה ראשונה 2009 749-761
 Kowalski LD, Seski JC, Timmins PF, et al. Vaginal evisceration: presentation and management in postmenopausal women. Journal of the American College of Surgeons. 1996 Sep;183(3):225-229.
Volume 87, Issue 5, Part 2, 1996, Pages 868-870 Obstetrics & Gynecology:Vaginal vault evisceration after total laparoscopic hysterectomy Author MD Ceana H.Nezhat MD Farr Nezhat MD Daniel S.Seidman MD Camran Nezhat
 Obstetrical & Gynecological Survey: July 2002 - Volume 57 - Issue 7 - p 462-467

קישורים חיצוניים

 סקירה על סוגי כריתת רחם באתר של סטנפורד (אנגלית)


הערות שוליים

קטגוריה:מערכת העיכול
קטגוריה:נרתיק