חלוקת התנ"ך לסדרים

חלוקת התנ"ך לסדרים היא שיטת חלוקה של התנ"ך למקטעים קצרים ששימשה בעם היהודי קודם לחלוקה לפרקים ומספור הפסוקים והיום נמצאת בשימוש מועט. למעשה קיימות מספר שיטות חלוקה לסדרים אשר בכולן יש כמה מאות סדרים (קרוב ל־450 סדרים בכל שיטה). חלוקת התנ"ך לסדרים משמרת את חלוקת התנ"ך לכד' ספרים כפי שמוזכר בספרות חז"ל.

שיטות החלוקה לסדרים

כמה שיטות שונות התפתחו לחלוקת התורה לסדרים. חלוקה אחת היא של 157 סדרים כפי שנמצא בגניזה הקהירית. חלוקה שנייה היא של 167 סדרים כמו בכתב יד לנינגרד, והחוקרים סבורים שזו גם הרשימה שהייתה בכתר ארם צובא, מפאת הדמיון בין כתבי היד. בהוצאת קורן השתמשו בחלוקה ל-154 סדרים. בתוך כל אחת מחלוקות אלו יש הבדלים במיקום ראשי הסדרים, שקבעו את מנהג הקריאה בתורה בשבת בארץ ישראל, והיו דעות ומנהגים שונים. אולם, על רוב ראשי הסדרים יש הסכמה וההבדלים הם מועטים יחסית.

התלמוד והרמב"ם מציינים שקריאת הסדרים בשבתות ארכה שלוש שנים, ויש מקור ספר החילוקים המדבר על שלוש שנים וחצי. המספר 154 הוא יותר ממה שנדרש לשלוש שנים רגילות והמספר 167 הוא פחות ממה שנדרש לשלוש שנים וחצי. כנראה שהזמן שהתלמוד מציין שלקח לסיים את כל התורה הוא בקירוב. זאת אומרת שבארץ ישראל קראו את התורה בתקופה שבין 3 ל-3.5 שנים, בניגוד למנהג הרווח כיום לסיים את התורה פעם בשנה באותו תאריך (שמחת תורה).

כמות הסדרים שבספרי הנ"ך היא 293 (196 בנביאים ו-97 בכתובים). יש המשערים כי המספר נקבע כמספר ימי החול בשנה (ללא תשעה באב בו לא לומדים בתנ"ך), כך שאם לומדים סדר אחד בכל יום חול מסיימים לקרוא את כל הנ"ך בשנה.

 השימוש בחלוקה לסדרים 

 מחזור הקריאה הארץ-ישראלי 
במנהג ארץ ישראל הקדום היו קוראים בתורה בשבתות על פי חלוקת הסדרים, במחזור שאורכו כשלוש שנים וחצי: "לבני מערבא דמסקי לדאורייתא בתלת שנין". רש"י פירש: לבני ארץ ישראל שמסיימים חמשה חומשים פעם אחת לשלש שנים. "וְיֵשׁ מִי שֶׁמַּשְׁלִים אֶת הַתּוֹרָה בְּשָׁלֹשׁ שָׁנִים"הרמב"ם, משנה תורה, הלכות תפילה, פרק יא הלכה א. "ויש מקומות שמשלימין את התורה בשלוש שנים ומחלקין את התורה למאה וחמישים וארבעה פרשיות והן הנקראים סדרים כדי שיקראו בכל שבת סדר ונמצאו משלימין את התורה בסוף שלוש שנים"ספר התיג'אן, כתר חבשוש, הספרייה לאומית.. "בני ארץ ישראל אין עושים שמחת תורה אלא לשלוש שנים ומחצה"אוצר חלוף מנהגים בין בני ארץ ישראל ובין בני בבל, מהדורת ב.מ. לוין, הוצאת מוסד הרב קוק, תשכ"ד, עמו' 15-16.

חלוקת התורה לסדרים לוותה גם בהפטרות המתאימות לחלוקה. ההפטרות לפי מחזור הקריאה הזה נשמרו בקטעים מגניזת קהיר. יוסף עופר זיהה את רשימות ההפטרות השונות וערך רשימה של כל ההפטרות לפי המנהג התלת-שנתי.

כמה פייטנים ארץ-ישראלים קדומים, כר' יניי (קרי: ינאי) ור' יוסף ברבי ניסן כתבו פיוטים לשבתות על פי קריאת התורה, בהתאם לחלוקה הזו, בעוד פייטנים ארץ-ישראליים מאוחרים יותר, כרבי שמואל בן הושענא, כתבו פיוטים בהתאם לחלוקה השנתית. לעומת זאת, בקהילת ארץ ישראל בקהיר נמשכה הקריאה על פי חלוקה זו עד תקופה מאוחרת יותר, והנוסע בנימין מטודלה שחי לפני כ-850 שנה מתאר בספר מסעותיו, שקהילה זו עדיין השתמשה בחלוקה לסדרים.

אין ספק שהחלוקה לסדרים שימשה ללימוד סדיר ורצוף של התנ"ך, וכך תיאר רבי יַנַּיי את לימוד התורה: "חֲכַם לֵב הֱשִׁיבָם בַּיִת מָלֵא סְפָרִים // חַיָּיב בִּמְזוּזָה כְּשִׁינּוּן סְדָרִים"בפיוטו על מחלוקת קורח ועדתו. מחזור פיוטי רבי יניי לתורה ולמועדים, מהדורת צבי מאיר רבינוביץ, ירושלים תשמ"ה, חלק ראשון עמ' 60. לפי רבי יניי מצוות "וְשִׁנַּנְתָּם לְבָנֶיךָ" שהיא מצוות לימוד התורה מתקיימת באמצעות החלוקה לסדרים.

 שימושים נוספים 
במהלך הדורות חלוקה זו הוזכרה פעמים רבות וחלק מספרות המדרש, כמו מדרש תנחומא ודברים רבה, מחולקת על פיה. כמו כן, היא מוזכרת גם במהדורות של פרשנות לתנ"ך.

מהדורת תנ"ך קורן היה התנ"ך המודפס הראשון, שהציג את החלוקה לסדרים בציון האותיות בערך מספרי עולה (לצידו של הכתוב), מאוחר יותר יצא תנ"ך על פי כתר ארם צובא (בהוצאת מוסד הרב קוק ובעריכת הרב מרדכי ברויאר) שגם סימן חלוקה זו על ידי הוספת האות ס לצד כל התחלת סדר, כמו שמסומן בכתבי היד. לתנ"ך קורן צורפה הקדמה המסבירה את השתלשלות החלוקה היהודית לסדרים, ההשערות לגביה, וחשיבותה לישראל כיום.

כיום מתקיימת תוכנית לימוד התנ"ך "תנ"ך יומי" ע"פ חלוקת הסדרים, אשר בה מסיימים את התנ"ך מאות אנשים כל שנה.

 השוואה לשיטות אחרות 

 השוואה לחלוקה לפרשיות 
רוב הסדרים בתורה, 141 מתוך 154 (מעל 90%) מתחילים או מסתיימים בנושא חדש, בפרשה פתוחה או סגורה חדשה. 11 ראשי סדרים מתוך ה-13 שמתחילים באמצע פרשיה, מחלקים פרשיה ארוכה לכמה סדרים. מתוכם נקבעו 8 כצפוי, בתחילת עניין שבאותה פרשה ארוכהבראשית ו, טז, כז, כח, כט, לז, לח, במדבר כ..

בשמונת ספרי הנביאים, מתוך 196ללא ראשי הסדרים הפותחים את ספרי הנביאים והכתובים. הנתונים לפי תנ"ך כתר ירושלים, ההבדלים בתנ"ך קורן מועטים ביותר. ראשי הסדרים 21% נקבעו בראש פרשה, 36% נקבעו בפסוק האחרון של פרשה, ועוד 43% נקבעו באמצע פרשה.

באחד עשר ספרי הכתובים, מתוך 78 ראשי הסדרים רק 9% נקבעו בראש פרשההאחוזים כאן מטעים במקצת. חמישה מתוך שבעת ראשי הסדרים שנקבעו בפתיחת פרשה בכל 11 ספרי הכתובים נמצאים בשני ספרים מגילת אסתר ועזרא]! בכל שאר תשעת ספרי הכתובים יש רק שני ראשי סדרים בראש פרשה., 59% בפסוק האחרון שבפרשה ו-32% באמצע פרשה. בספר דברי הימים, שמספר סדריו הוא כמעט שליש מכל סדרי הכתובים, 19 ראשי סדרים [79%] נקבעו בפסוק האחרון של פרשהתנ"ך שיבה לבצרון, ירושלים, תשפ"ד, נספחים, החלוקה היהודית לסדרים: מהותה וערכיה, עמוד לז הערה 84, ועמודים מה-מח..

 השוואה לחלוקה לפרקים 
ההבדל בין החלוקה לסדרים לעומת החלוקה לפרקים מבחינת תחילת הסדר והפרק מלמדת אותנו לגבי ההבדלים בין השקפת העולם היהודית להשקפת העולם הנוצרית עליה התבססה החלוקה לפרקים או שהיא נובעת מחוסר הבנה של הטקסט.
 מתוך 154 הסדרים שבתורה, רק 68 מהם מתחילים באותו הפסוק כמו בחלוקה לפרקים, כלומר 42 אחוזים מהסדרים (בהשמטת ראשי הספרים).
 מתוך 224 הסדרים שבנביאים, רק 23 מהם מתחילים באותו הפסוק כמו הפרקים, כלומר 7 אחוזים.
 מתוך 70 הסדרים שבכתובים, רק 14 מתחילים באותו הפסוק כמו בחלוקה לפרקים, כלומר 20 אחוזים.

 השערת השיקולים בחלוקה לסדרים 

יש הטוענים כי השיקול לחלוקה לפרשיות קצרות יותר מפרשות התורה בבבל נבע מרצונם של אנשי ארץ ישראל למצוא חלוקה שתאפשר להתעמק יותר בפרשיות הנקראות. יש שכתבו כי יש לחלוקה זו רמז בדברי חז"ל ויש טוענים שהשיקול לחלוקה זו היה שיקול של נוחות, לשם זכירת המקום בו הפסיקו בשבת הקודמת (החלוקה לפרקים עוד לא הייתה קיימת). 

העובדה שרוב התחלות סדרי הנביאים והכתובים נקבעו שלא בתחילת פרשה ושלא בתחילת נושא, "ומפליא שהסימן הזה לא תמיד רשום בתחילתו של עניין חדש", מוכיחה שמטרת קביעת פתיחת יחידת הלימוד לא הייתה ארגון טכני של רצף הסיפורים או הנבואות.

להלן הצעות הסבר לקביעת מיקום ראשי הסדרים.

 חלוקה כמותית-טכנית 
החלוקה לסדרים היא טכנית בלבד, ומטרתה לחלק ליחידות לימוד דומות באורכן.

"ומסתבר שחלוקה זו הייתה בעיקרה כמותית־טכנית כדי להקל על הקוראים בספר כסדרוספר משלי 'דעת מקרא', הוצאת מוסד הרב קוק. מבוא עמ' 32... וכבר נתבאר במבוא 'דעת מקרא' לאיוב, שחלוקת הסדרים לא נתכוונה לחלוקה לפי העניין, אלא לחלוקה טכנית בלבד"ספר ישעיה 'דעת מקרא', הוצאת מוסד הרב קוק. מבוא עמ' 11.

יש החולקים על דעה זו מכיוון שאין כל קושי לשלב בין חלוקה "כמותית-טכנית" ובין חלוקה לנושאים. בהזזת מיקום פתיחת הסדר בפסוק אחד היה ניתן ל"תקן" 36% מסדרי הנביאים ו-59% מסדרי הכתובים.

 הדגשת הטוב 
החלוקה לסדרים מסמנת 'פסוקי טובה וברכה'.

לפעמים הסדר מתחיל מספר פסקים לפני הנושא החדש על מנת להתחיל בתוכן של טובה או נחמה למשל בספר יחזקאל טז' ס' או עובדיה א' כא'. "התעמקות בתוכן הכתובים מגלה, שהפסוקים ה'נוספים' האלה [ראשי הסדרים] לפני התחלת העניין או אחריו ואפילו לפני ספר חדש, הם פסוקים בעלי תוכן של טובה ונחמה. והייתה כוונה להתחיל או לסיים קריאת סדר בתנ"ך בפסוק מבשר טובות – כפי שאנו נוהגים היום בקריאה להפסיק בטוב, ונמנעים מסיומים של פורענות". "בספר ישעיהו הדבר ניכר בבירור שחלוקת הסדרים משתדלת לקבוע את תחילתו של הסדר בפסוקי קדושה, ברכה ונחמה, כגון: 'והיה הנשאר בציון והנותר בירושלם קדוש יאמר לו'; 'וקרא זה אל זה ואמר קדוש קדוש קדוש'; 'למרבה המשרה ולשלום אין קץ'; 'וישב עמי בנוה שלום'; 'מה נאוו על ההרים רגלי מבשר משמיע שלום'.".

הביקורת על הצעה זו היא שהיא מתארת רק מאפיין אחד של פתיחות הסדרים, ומתעלמת מאחרים, כגון: קביעת ראש הסדר שלא בראש הפרשה גם בתוך פרשיות קצרות במיוחד בנות 2-3 פסוקים ושכל פסוקיהן הם 'פסוקי טובה וברכה'לדוגמה: לראש סדר יב ביהושע נקבע הפסוק השלישי בתוך פרשה בת שלושה הקשורים זה לזה. לראש סדר ג בשמואל נקבע הפסוק השני מתוך שני פסוקי הפרשה. וכן, ראש סדר ו בשמואל, ראשי סדרים ד ו-לג במלכים, יב ו-כ בירמיה, וראש סדר ג בדברי הימים.. וכגון הקשר הנרחב בין פסוקי ראשי הסדרים שנקבעו גם כפסוקי יסוד בסידור התפילהכגון, במדבר ו: ברכת כהנים, דברים ו: 'שְׁמַע יִשְׂרָאֵל ה' אֱ-לֹהֵינוּ ה' אֶחָד, מלכים טז: 'ה' הוּא הָא-לֹהִים ה' הוּא הָא-לֹהִים', יחזקאל ב: 'בָּרוּךְ כְּבוֹד ה' מִמְּקוֹמוֹ', ישעיה ג: 'קָדוֹשׁ קָדוֹשׁ קָדוֹשׁ ה' צְבָאוֹת מְלֹא כָל הָאָרֶץ כְּבוֹדוֹ'.. ובעיקר הצעה זו מתעלמת מתוכנם של הפסוקים ומסתפקת באמירה כללית.

 חלוקה ערכית 
החלוקה לסדרים קובעת את יחידות הלימוד בתנ"ך ומציבה בראשן סולם ערכים חינוכי.

"בספרנו (דברי הימים) סומנו כ"ה סדרים, והסתייענו בהם, ובייחוד בפרשיות של המסורה, כדי לחלק את הספר לעניינותיו"ספר דברי הימים 'דעת מקרא', הוצאת מוסד הרב קוק. מבוא עמ' 11.. "חלוקה אחרת ומאוחרת יותר היא חלוקת הספר על ידי חכמי המסורה ל'סדרים'. אלו הן סוגיות גדולות, הכוללות בדרך כלל כמה פרשיות ('סתומות' ו'פתוחות'). מסתבר שגם חלוקה זו נעשתה מתוך 'בינה עמוקה' במקראות, אף כי לא תמיד יכולנו לרדת לסוף דעתם של מחלקי הסדרים"ספר יהושע 'דעת מקרא', הוצאת מוסד הרב קוק. מבוא עמ' 13..

בתנ"ך שיבה לבצרון מובאת הצעה לרשימת ערכי היהדות המתקבלים בעקבות החלוקה לסדרים.

 חלוקה ספרותית 
מתח ספרותי
יש מי שכתב שסיבה אפשרית נוספת להתחלת סדר שלא באותו פסוק של התחלת נושא היא לגרום למתח אצל הקורא ורצון לקרוא את הסדר הבא.

אורך הסדרים
מספר הפסוקים בכל סדר אינו קבוע. בממוצע בכל התנ"ך כל סדר מכיל כ-52 פסוקים, אולם המספר הממוצע של הפסוקים בסדר בתורה הוא כ-38 פסוקים, בנביאים כ-44 פסוקים ואילו בכתובים כ-66 פסוקים. מספר המילים הממוצע בכל סדר בתורה הוא כ-712 מילים, בנביאים הוא 673 מילים ובכתובים הוא 693 מילים.

הסדר הקצר ביותר בתורה הוא סדר י' בספר במדבר והוא מכיל 7 פסוקים והוא גם הסדר הכי קצר בתנ"ך כולו, הסדר הקצר ביותר בנביאים הוא סדר ל"א בספר מלכים והוא מכיל 26 פסוקים, והסדרים הכי קצרים בכתובים הם סדרים א' וב' במגילת אסתר עם 26 פסוקים כל אחד.

הסדר הכי ארוך בתורה הוא סדר כ"ו בספר שמות והוא מכיל 82 פסוקים, הסדר הכי ארוך בנביאים הוא סדר ב' בתרי עשר עם 83 פסוקים והסדר הכי ארוך בכתובים הוא סדר ט"ז בתהילים והוא מכיל 167 פסוקים והוא גם הסדר הכי ארוך בתנ"ך כולו.

ראו גם
 חלוקת התנ"ך לפרקים

לקריאה נוספת




קישורים חיצוניים
 תנ"ך יומי, לימוד כל התנ"ך בשנה – על פי חלוקת הסדרים של המסורה
 מפתח סדרי התנ"ך
 מסדירים - מחשבון להמרת פרקים לסדרים ולהפך

הערות שוליים

קטגוריה:חלוקת התנ"ך
קטגוריה:לימוד תורה מחזורי
קטגוריה:נוסח ארץ ישראל
קטגוריה:קריאת התורה