נטיעת אילנות בארץ ישראל

נטיעת עצי פרי בארץ ישראל היא חלק ממצוות ישוב ארץ ישראלב מובא שרב ינאי נטע ארבע מאות כרמים בא"י, וכתב הריטב"א שם: "ומאי דאסהיד דנטע ארבע מאה כרמי סיפרו בשבחו דעביד הכי משום יישוב א"י".. בנוסף אמרו במדרש שיש בנטיעה עוד כמה מעלות ומצוות. נטיעת אילנות מאכל בארץ ישראל פוטרת את החייל משירות צבאי, עד סוף השנה הרביעית. נטיעת עצים בארץ ישראל מהווה את אחד מסימני הגאולה.

 מקורות 
בפרשת קדושים () נאמר . על פי פשוטו של מקרא, וכן גם פירושו בהלכה, הפסוק עוסק באיסור ערלה, ונאמר בו שכאשר אדם נוטע עץ בארץ ישראל, אסור לו לאכול את פירות הערלה. אולם, במדרש למדו חז"ל מכך שהתורה ציינה בפירוש את פעולת הנטיעה במילה "ונטעתם", ולא הסתפקה בכתיבת האיסור ("שלש שנים יהיה לכם ערלים"), לרמז שבבואם לארץ ישראל יתעסקו תחילה בנטיעת עצים.

במדרש מסופר שמשה רבנו ציווה את עם ישראל הנכנסים לארץ, לקחת מעדר ולטעת עצים. וז"ל .

כך גם נאמר במדרש שה' מצווה את יצחק אבינו להתיישב בארץ ולטעת בה עצים. על הפסוק "וַיְהִי רָעָב בָּאָרֶץ... וַיֵּלֶךְ יִצְחָק אֶל אֲבִימֶלֶךְ מֶלֶךְ פְּלִשְׁתִּים גְּרָרָה: וַיֵּרָא אֵלָיו יְיָ וַיֹּאמֶר אַל תֵּרֵד מִצְרָיְמָה שְׁכֹן בָּאָרֶץ אֲשֶׁר אֹמַר אֵלֶיךָ". אמרו במדרש שכן בארץ - עשה שכונה בארץ זרע ונטע אילנות.

מלבד מדרשים אלו, מהתלמוד נראה כי נטיעת עצים בארץ היא חלק מיישוב ארץ ישראל.

 הטעם 
כמה טעמים נאמרו למצוות נטיעת עצים.
 מצד מצוות ישוב ארץ ישראל - שכן מקום שיש בו עצים הוא מקום מיושב ונחמד לגור בו.
 מצד מצוות ישיבת הארץ - שיהיה לאדם חיבור לארץ ישראל, ונטיעת כרם היא חיבור וישיבה בארץ.
 שיזכה האדם לקיים מצוות התלויות בארץ.
 חסד עם דורות הבאים שיהיה להם פרות לאכול.
 גידולים שגדלו באדמתו של האדם שורה בהם ברכה מיוחדת.

 מעלת הנטיעה 
במדרש אמרו שאם אדם נוטע נטיעה ובאו ואמרו לו משיח בא, יסיים את נטיעת העץ ורק אחר כך יצא להקביל את פני המשיח. וז"ל .

במדרש נאמר שיש בנטיעת עצים מצוות והלכת בדרכיו ומצוות דבקות בה', וז"ל .

כך גם אמרו במדרש . נטיעת האילנות בארץ ישראל של אברהם אבינו גרמה שגם הקב"ה יטע את עם ישראל בארץ ישראל. כך גם כל נטיעת אילנות מסייעת לחיבור של עם ישראל בארץ ובשכינה ובגן עדן.

בגמ' (ב"ב יד, א) ספרו בשבחו של האמורא רבי ינאי שנטע ארבע מאות כרמים קטנים בארץ ישראל בשביל לקיים את מצוות נטיעת אילנות ומחמת חיבת הארץ.

 איזה עץ לנטוע 

 מצווה לטעת חמישה עצים בארץ ישראל, שמעלתו גדולה שמחזיר מעורכי המלחמה (ראה בהמשך פטור משירות צבאי).
 אין לו אפשרות לחמישה עצים יטע אפילו עץ אחד החביב עליו שייהנה מפרותיו, כדי שיוכל לקיים בו מצוות התלויות בארץ.
 ישנה מעלה לטעת עץ משבעת המינים שהשתבחה בהם ארץ ישראל.
 אין לו אפשרות לנטוע עצי מאכל, יטע עצי ריח או עצים שיופיים מביא נחת רוח לבריות. שזה הוא שבחה של ארץ ישראל, שהרואים אותה בישובה מברכים את ה' על הארץ הטובה שנתן לבניו.
 אם אין לו אפשרות לנטוע עצי מאכל או עצי ריח, מצווה שיטע עצי סרק ולא ישאיר את ארץ ישראל ריקה ושוממה.

 בגאולה 
ממוזער|נוטעים כרמים ביישוב יצהר בשומרון
נבואות הגאולה מתאפיינות בנטיעת כרמים כנאמר (ירמיהו לא, ד) . ייחד הכתוב את שומרון, משום שבמשך הגלות לא היו כרמים בשומרון רק זיתים, ורק בגאולה יצליחו לטעת כרמים שיתנו יין טוב.

וכן נמצא בנבואת עמוס:  הרי שהצלחת הכרם מסימני הגאולה הוא.

גם בתהילים (קז, לה-לח) 

לפי הספר קול התור לא רק שנטיעת עצים היא סימן לגאולה, אלא בעצם נטיעת העצים מקרבים את הגאולה. וכך מובא על הגר"א שאמר "יזכני השי"ת לנטוע במו ידי עצי פרי בסביבות ירושלים לקיים כי תבואו".

 פטור משירות צבאי 
בפרשת המלחמה (דברים כ, ו) נאמר . חז"ל למדו שלא רק כרם, אלא כל הנוטע חמישה אילנות מאכל ועדין לא הגיעה השנה הרביעית, או שכבר הגיע השנה הרביעית והוא חילל אך עוד לא הסתיימה השנה הרביעית, והוא נקרא לשירות מילואים – פטרה אותו התורה משירות צבאי. בירושלמי מבואר שדין זה נוהג רק בארץ ישראל, וכן נפסק להלכה ברמב"ם.

באורים רבים נאמרו במפרשים לטעם הפטור של נוטע עצים. יש מסבירים, שכשם שהלוחם עוזר ליישוב הארץ, כך הנוטע כרם עוזר ליישוב הארץ, לכן פטרה אותו התורה.

 מנהגי נטיעה 

החל משנת ה'תרמ"ד (1884) התחיל מנהג ישראלי לטעת נטיעות בט"ו בשבט. ישנם הטוענים שבעבר היו נוהגים לעשות כך בט"ו באב, היות שזה היום האחרון על פי ההלכה למניין שנות ערלה. והיום העבירו את המנהג לט"ו באב שהוא מקביל בלוח העברי והקשור בהופכיותו האסטרונומית לתאריך ט"ו בשבט.
 לטעת בעצמו 
יש שכתבו שיש מצווה לאדם לטעת בעצמו עצים, ולא לעשות את כל המצווה על ידי שליח. כמו שמצאנו בגמ' (ב"ב יד, א), שספרו בשבחו של האמורא רבי ינאי שהתחיל את הנטיעה בארבע מאות כרמים בארץ ישראל. אף על פי שאת רוב הכרם נטעו הפועלים דאג הוא בעצמו לעשות גם חלק בכרם. משום שמלבד מצוות ישוב הארץ שיש בנטיעה, שזה יכול להתקיים על ידי שליח, יש בזה גם מצווה של חיבת הארץ שזה חייב האדם לעשות בעצמו.

החתם סופר סבר שגם תלמיד חכם יכול לבטל קצת מלימודו בשביל עבודת האדמה בארץ ישראל (עכ"פ באדמתו), היות שמצוות ישוב הארץ, היא מצווה המוטלת על האדם והיא כמו מצוות תפילין, שלא יכול האדם לומר, שמחמת שהוא עוסק בתורה הוא נפטר ממנה.

 תפילת הנוטע 
בימי העלייה השנייה, חיבר ר' שלום חיים שרעבי נוסח תפילה בשם תפילה לעבודת אדמה לאומרה בעת נטיעה, מאת רבי שלום חיים שרעבי זצ"ל:

תפילת הנוטע המוכרת יותר שהתקבלה בנטיעות הקק"ל חוברה על ידי הראשון לציון, הרב בן ציון חי עוזיאל:

נוסח מקוצר יותר נכתב לימים על ידי הרב שאר ישוב הכהן:

בעקבות מיזם ה'יער החברתי הראשון בעולם' שהקימה קרן קיימת לישראל באינטרנט. פנו איחוד בתי הכנסת בישראל ובתפוצות, לרבנות הראשית לישראל בשאלה האם ניתן לומר התפילה לנוטע גם למי שנוטעים באמצעות שליח באמצעות האינטנרט. בתשובה פסקה הרבנות כי "גם מי שנוטע עץ באמצעות האינטרנט יכול לברך את תפילת הנוטע.".

 ראו גם 
 נטיעה
 קרן קיימת לישראל
 מצוות יישוב ארץ ישראל

 לקריאה נוספת
 ספר ונטעתם - מצוות נטיעת אילנות בארץ ישראל. באתר היברו בוקס
ספר נטיעות הארץ, הוצאת מכון התורה והארץ.
נחלת ה' (עלון)  גיליון 39 - מעלת נטיעת אילנות בארץ ישראל
 הרב יהודה שביב, נטיעה, עלון שבות בוגרים 1, באתר ישיבת הר עציון.
 נטיעת כרמים כמצוות ישוב ארץ ישראל
 הרב עוזי קלכהיים, נטיעת אילנות כאתחלתא דגאולה, באתר מכון התורה והארץ
 מעלת הנטיעה - הרב חיים דרוקמן
 הרב שמואל אליהו, הלכות נטיעת עצים, באתר ישיבה
 מאמר על תפילת הנוטע
שיעורים על מצוות נטיעת אילנות - באתר קול הלשון

 הערות שוליים 

קטגוריה:מצוות התלויות בארץ
קטגוריה:ארץ ישראל ביהדות