חד-קרן (כלכלה)

חד-קרן (לעיתים נהגה יוּניקוֹרן, מאנגלית: Unicorn) היא חברת הזנק פרטית ששוויה מוערך ביותר ממיליארד דולר. המונח נטבע בשנת 2013 על ידי איילין לי, משקיעת הון סיכון, שבחרה את החיה המיתולוגית חד-קרן כדי לייצג את הנדירות הסטטיסטית של מיזמים כה מצליחים. על פי TechCrunch היו 279 חדי-קרן במאי 2019 ובפברואר 2023 צמח מספרם ל-1200. חדי-הקרן הגדולים כללו את Ant Financial, DiDi, Airbnb, Stripe ו-Palantir Technologies. חדי-קרן בולטים כאובר ו-Lyft הפכו בשנת 2019 לחברות ציבוריות והפסיקו להיחשב חדי-קרן.

חברה מתחילה להיות מזוהה כחד-קרן בעקבות גיוס הון שנעשה לפי שווי חברה של מיליארד דולר ומעלה. דרך זיהוי נוספת היא עסקת סקנדרי במניות החברה, כלומר עסקה שבה בעלי מניות בחברה מוכרים מהחזקתם לפי שווי חברה של מיליארד דולר ומעלה.

 היסטוריית המונח 
כאשר איילין לי טבעה במקור את המונח "חד קרן" בשנת 2013, היו רק שלושים ותשע חברות שנחשבו לחד-קרן. במחקר אחר שנעשה על ידי הרווארד ביזנס רוויו, נקבע כי חברות הזנק שהוקמו בין 2012 ל-2015 גדלו בהערכת שווי פי שניים מחברות הזנק שהוקמו בשנים 2000–2013.

בשל הצמיחה המהירה במספרן של חברות החד-קרן נוצרו מונחים נוספים כדי לתאר חברות ששווין מעל 10 מיליארד דולר - דקהקורן, וחברות ששווין מעל 100 מיליארד דולר - הקטוקורן.

 הסיבות מאחורי צמיחתן המהירה של חדי-הקרן 
 אסטרטגיית צמיחה מהירה 
על פי מאמר בכתב העת המדעי "Management Science", משקיעים וחברות הון סיכון מאמצים את אסטרטגיית ה-get big fast עבור חברות סטארט-אפ. GBF היא אסטרטגיה בה סטארט-אפ מנסה להתרחב בקצב גבוה דרך סבבי מימון גדולים וקיצוץ מחירים כדי להשיג יתרון בנתח השוק ולדחוק את המתחרים במהירות האפשרית. נראה כי התשואות האקספוננציאליות המהירות באמצעות אסטרטגיה זו אטרקטיביות לכל הצדדים המעורבים. עם זאת, תמיד יש את הערת הזהירות של בועת הדוט-קום של שנת 2000 והיעדר הקיימות לטווח הארוך ביצירת הערך של החברות שנולדו מעידן האינטרנט.

 אקזיטים 
חדי-קרן רבים נוצרו באמצעות רכישות על ידי חברות ציבוריות גדולות. בסביבת ריבית נמוכה וצמיחה איטית, חברות רבות כמו אפל, פייסבוק וגוגל מתמקדות ברכישות במקום להתמקד בהשקעות הון או השקעות בתוך החברה. כמה חברות גדולות מעדיפות לחזק את עסקיהן באמצעות רכישת טכנולוגיות ומודלים עסקיים מבוססים במקום ליצור אותם בעצמן.

 גידול בהון פרטי זמין 
הגיל הממוצע של חברת טכנולוגיה לפני שהיא מונפקת בבורסה הוא 11 שנים, לעומת אורך חיים ממוצע של ארבע שנים בשנת 1999. דינמיקה חדשה זו נובעת מגדילה בהיקף ההון הפרטי הזמין להשקעה בחברות הזנק, וכן בעקבות תקנה אמריקאית משנת 2012 שהגדילה פי ארבעה את מגבלת בעלי המניות בחברה פרטית. סכום ההון הפרטי שהושקע בחברות תוכנה גדל פי שלושה משנת 2013 עד 2015.

 מניעת הנפקה 
באמצעות סבבי גיוס רבים חברות אינן צריכות לעבור הנפקה ראשונה לציבור כדי להשיג הון או הערכת שווי גבוהה יותר; הם יכולים פשוט לחזור למשקיעים ולגייס הון נוסף. הנפקות מסתכנות גם בסיכון של פיחות ערך החברה, אם השוק הציבורי מעריך את החברה פחות מהערך שמייחסים לה המשקיעים. מספר דוגמאות אחרונות למצב זה הייתה חברת השירותים הפיננסיים סקוור, וטריווגו, מנוע חיפוש גרמני פופולרי למלונות, שניהם ירדו בערכם לאחר ההנפקה. היה זה בגלל הערכת יתר ניכרת של שתי החברות בשוק הפרטי על ידי משקיעים וחברות הון סיכון. השוק לא הסכים עם הערכות השווי של שתי החברות, ולכן צנח מחיר כל מניה מטווח ההנפקה הראשוני שלהן.

בנוסף, משקיעים וסטארט-אפים לא רוצים לבזבז משאבים על הרגולציות הנלוות להנפקה. תקנות כמו חוק סרבנס-אוקסלי החילו רגולציות מחמירות על חברות ציבוריות, בעקבות מספר מקרי פשיטת רגל בשוק האמריקאי.

 התקדמות טכנולוגית 
חברות הזנק מנצלות את שטף הטכנולוגיות החדשות של העשור האחרון כדי להשיג מעמד של חד-קרן. עם התפוצצות המדיה החברתית והגישה למיליוני משתמשים בפרסום ממוקד, לחברות הזנק יש את היכולת להרחיב את העסק שלהן מהר מתמיד. חידושים טכנולוגיים רלוונטיים כוללים סמארטפונים ניידים, פלטפורמות P2P ומחשוב ענן בשילוב של יישומי מדיה חברתית סייעו לצמיחת חדי-הקרן.

 הערכת שווי 
הערכות השווי המובילות את חברות ההזנק הללו להפוך לחדי-קרן הן ייחודיות בהשוואה לחברות מבוססות יותר. הערכת שווי לחברה מבוססת נובעת מביצועים של שנים עברו, ואילו הערכת שווי של חברת הזנק נגזרת מהזדמנויות הצמיחה שלה ומההתפתחות הצפויה שלה לטווח הרחוק לשוק הפוטנציאלי שלה. הערכות שווי לחד-קרן נובעות בדרך כלל מסבבי מימון של חברות הון סיכון גדולות. הערכה משמעותית נוספת של חברות הזנק היא כאשר חברה גדולה בהרבה רוכשת אותה ומשלמת בפועל את הערכת השווי. לדוגמה כאשר יוניליוור רכשה את מועדון "דולר שייב קלאב" וכאשר פייסבוק רכשה את אינסטגרם עבור מיליארד דולר, מה שהפך למעשה את החברות הנרכשות לבעלות שווי של מיליארד דולר.

לא כל חד-קרן מגשים את תקוות המשקיעים בו, ויש שהערכת שוויים יורדת בצורה תלולה לאחר שהפכו לחד-קרן. דוגמה לכך היא חברת ואיאר הדמאה, שביוני 2022 הפכה לחד-קרן בספטמבר 2024 הוערך שוויה שווי ב-55 מיליון דולר בלבד.

חדי-קרן בישראל
גיוסי הון בישראל לפי שווי של מיליארד דולר ומעלה. חלק מהמספרים הם הערכות של כלי תקשורת ולא נתונים רשמיים.
 שם החברה שנה סכום הגיוסבמיליוני דולרים הערכת השווי בגיוסבמיליארדי דולרים תחום/הערות Infinidat 2017 95 1.6 אחסון נתונים לנדא דיגיטל פרינטינג 2018 300 1.8 הדפסה בפורמט רחב פורמבלס 2018 15 1 הדפסה תלת-ממדית WalkMe 2018 40 1 אימוץ טכנולוגי/מדריך למשתמש טראקס פתרונות ריטייל 2019 100 1.1 ראייה ממוחשבת לשוק הקמעונאות Lightricks 2019 135 1 תוכנת עריכת תמונה היפו 2019 100 1 ביטוח סייבריזן 2019 200 1 אבטחת מידע Next Insurance 2019 250 1 ביטוח Sisense 2020 100 1 בינה עסקית Snyk 2020 150 1 אבטחת מידע אפספלייר 2020 200 1.6 שיווק דיגיטלי VAST Data 2020 100 1.2 מחשובפורטר20203003טכנולוגיה פיננסיתגונג.אייאו20202002.2תוכנה כשירות לאנשי מכירותטיפלתי פתרונות20201502אוטומציית תשלומיםדרייבנטס20212081תוכנה לניהול רשתות תקשורתOwnBackup2021167.51.4שירותי גיבוי ושחזור בענןארניקס2021751פינטק פאפאיה גלובל 2021 100 1 ניהול משאבי אנוש אקווה סקיוריטי 2021 135 1 אבטחת מידעSunbit20211301.1טכנולוגיה פיננסיתורביט סופטוור20211571תמלול אוטומטיברינגג20211001ניהול לוגיסטיקה ושילוח מטעניםטרנסמיט סקיוריטי20215432.2אבטחת מידעCYE20211201אבטחת מידעפיירבלוקס20213102.0טכנולוגיה פיננסיתאורקה סקיוריטי20215501.8אבטחת מידעWiz20212506אבטחת מידעהיי בוב20211501.65ניהול משאבי אנושקייטו נטוורקס20212002.5אבטחת מידעאוגורי20211801בריאות מכונה (Machine Health)פבריק20212001מחסנים רובוטייםאופן ווב טכנולוגיות20211501תוכנה לקיום שיח באתרי תוכןלושה מערכות20212051.5מודיעין עסקי לאנשי מכירות ואנשי משאבי אנושסטארקוויר תעשיות2021502תוכנת בלוקצ'ייןפאנדבוקס20211001.1טכנולוגיה פיננסיתנוניים גייט20211351אבטחת ממשקי תכנות יישומים (API)פנטרה אבטחת מידע20221501אבטחת מידעפלייסר טכנולוגיות20221001ביג דאטה בתחום נדל"ןביגפנדה20221901.2ניהול תקלות במערכות מחשוב ארגוניותפיירבולט אנאלטיקס20221001.4מחסן נתונים במחשוב ענןסולט סקיוריטי20221401.4אבטחת ממשקי תכנות יישומים (API)קפיטוליס טכנולוגיות20221101.6פינטקRapidAPI20221501ממשק תכנות יישומים (API)אופטיבס20221001.3תכנון ותפעול תחבורה ציבוריתואיאר הדמאה2022108יותר ממיליארדמכ"ם על שבבפרימיטר 8120221001אבטחת מידע ברשתות מחשביםאקווהשילד מדיקל20221.2מכשור רפואיוסטו2022 801פינטקAI21 Labs2023 1551.4בינה מלאכותיתסייארה2024 3001.4אבטחת מידעווקה אי. או.2024 1001.6ניהול אמצעים לאחסון נתוניםנקסט סיליקון2024 1001.6שבבים למחשבי-עלדרים סקיוריטי2025 1001.1אבטחת מידעקוראלוג'יקס2025 1151.0ניטור תוכנה

עם חדי-הקרן לשעבר נמנות מובילאיי שהונפקה ב-2014 לפי שווי של 5.3 מיליארד, ומלאנוקס שנמכרה לאנבידיה ב-6.9 מיליארד (לאחר שהייתה חברה ציבורית וחזרה להיות חברה פרטית). בשנת 2021, 21 חברות ישראליות בשווי של מיליארד דולר ומעלה הונפקו ואיבדו את סטטוס החד-קרן שלהן, כולל Monday.com לפי שווי של 6.8 מיליארד, איירון סורס לפי שווי של 11 מיליארד, SentinelOne שהונפקה לפי שווי של 9 מיליארד, וסלברייט בשווי של 2.4 מיליארד.

ראו גם
 בועת חד-קרן

לקריאה נוספת
 סופי שולמן, ישראל - ארץ קטנה, סיפור גדול, ידיעות ספרים, 2023, הפרק "יוניקורנים", עמ' 64–73.

קישורים חיצוניים






 סופי שולמן ומאיר אורבך, מלכוד 24' של חדי־הקרן: להימכר או להתכווץ, כלכליסט, 10 בינואר 2024


הערות שוליים

*
קטגוריה:חברות
קטגוריה:כלכלה