בית הכנסת שושנים לדוד

בֵּית הַכְּנֶסֶת שׁוֹשַׁנִים לְדָוִד הוא בית כנסת וישיבה לעדה הבבלית בשכונת בית ישראל בירושלים.

בבית הכנסת מתקיימות תפילות ובמשך היום מתנהלים בו סדרי לימוד. כמו כן, לפני חג הפסח פועלת במקום מאפיית מצות יד.

תולדות בית הכנסת
בית הכנסת נוסד בעשור הראשון של המאה ה-20, (בין השנים ה'תרס"ד - ה'תרס"ט) על ידי הרב יעקב חיים סופר וידידו הרב יחזקאל עזרא הלוי, שעלו מעיראק, כבית כנסת וישיבה לבני העדה הבבלית מחוץ לחומות. להקמה הצטרפו הרב יחזקאל עזרא רחמים ורבי דוד חי מאיר יוסף ניסים סלמאן מעתוק (אחי אמו של רבי יוסף חיים מבגדאד). רבי דוד פנה במכתב לאחיינו בבגדאד, וזה האחרון גייס את הנדבן יוסף חנניה שתרם את הסכום הדרוש לרכישת המגרש בפאתי שכונת בית ישראל. רבי דוד נפטר בשלהי עבודות הבנייה, ובית הכנסת נקרא "שושנים לדוד" על שמו.

בבית הכנסת החל לפעול בית מדרש, אליו הגיעו ללמוד בני העדה הבבלית בירושלים. בנוסף פעל בו גם תלמוד תורה קטן לילדי העדה שדבק בו הכינוי "תלמוד בבלי", והיה לתלמוד התורה הראשון לעדות המזרח מחוץ לחומות העיר העתיקה, (לאחר שנים נקרא בני ציון).

הרב יעקב חיים סופר היה דורש בבית הכנסת בשבתות וימים טובים. הוא קבע בעליית הגג הצמודה לבית המדרש את מקום לימודו, שם כתב כמה מספריו, ביניהם חיבורו המפורסם "כף החיים".

מלבד הרב יעקב חיים סופר, בין מקימי בית הכנסת, גבאיו ומנהלי הישיבה בשנים הראשונות נמנו הרבנים יהושע שהרבני, ובן ציון חזן (שפרש כדי להקים את ישיבת פורת יוסף). את הגיבוי הכלכלי לאחזקת המקום נתן הנדבן מנשה מאיר, לבקשת הבן איש חי. בשנת ה'תש"ב החליט ועד העדה הבבלית בירושלים לפרוס את חסותו על הישיבה, ותיקצב את החזקתו.

תקרת מבנה בית הכנסת קרסה ברעש האדמה שפקד את אזור ירושלים ב-28 בפברואר 1928. הרב עובדיה יוסף, שהיה באותה עת ילד, למד במבנה וחולץ מההריסות בידי הרב יעקב חיים סופר. לאחר הרעש, הבניין שוקם על ידי מנשה מאיר.

לקריאה נוספת
 בצלאל נרקיס, בית הכנסת שושנים לדוד - תשמישי קדושה ומצוות, הוצאת שקמונה, 1981

הערות שוליים

שושנים לדוד
שושנים לדוד
קטגוריה:ישיבות ספרדיות
קטגוריה:ירושלים: ישיבות
קטגוריה:בית ישראל (שכונה)