ברוך ה' יום יום

ברוך ה' יום יום הוא זמר לשבת שנתחבר על ידי רבי שמעון בן יצחק ("רבי שמעון הגדול"), מגדולי פייטני אשכנז. זמר זה מושר בקהילות האשכנזים והחסידים ביום השבת. במחזור ויטרי מובא בין הזמירות לסעודת יום שבת לפני קינוח הסעודה. בקהילות החסידים נוהגים לחלק את הזמר לשניים: חלקו הראשון – עד "אמונים נוצר" – מושר בסעודת יום השבת, וחלקו השני – מ"יצווה צור חסדו" עד תומו – מושר בסעודה שלישית.

תוכנו העיקרי של הפיוט הוא תיאור הגלויות השונות בתולדות עם ישראל והימצאותו של ה' יחד עם ישראל בגלותם בכל אחת מהן.

תוכן הפיוט
על אף שנהוג לשיר פיוט זה בשבת, במשמעות הפשוטה שלו הוא אינו מתקשר כלל ליום השבת (בדומה ליה ריבון עלם ועוד פיוטים רבים).

הבית הראשון של השיר פותח בברכה לה' שפדה והושיע אותנו מכל הגלויות. לאחר מכן, מהבית השני ואילך, כל בית עוסק בגלות אחת מתוך גלויות העבר (מצרים, בבל, פרס ואדום), ובהצלתו של עם ישראל ממנה. לאחר פירוט הגלויות, עובר המשורר אל הגלות שבה הוא נמצא – אדום – ומקדיש לה שלושה בתים: הראשון מתאר את קשי השעבוד, והשני והשלישי מתארים את הנקמה באדום ובמלאך הממונה עליו. לאחר כל הגלויות עובר המשורר לתחזיות אופטימיות, בהן: קיבוץ הגלויות, שפע הטובה שמעורר את האדם להודות לה', והמשכיות הדורות וההרמוניה שביניהם.

בתיאור הגלויות והגאולה מהן, דגש מרכזי מושם על התפישׂה שה' מצטער בצרתם של ישראל, וכביכול נמצא יחד עמם בגלות, וכאשר ה' מושיע את ישראל מהגלות, הוא מושיע גם את עצמו. כך למשל מזכיר הפייטן בקשר לגלות מצרים את הביטוי "בצרתם לו צר" (המבוסס על דברי הפסוק ב). מקורו של הפייטן לרעיון זה וליישומו בגלויות השונות הוא מדרש חכמים המופיע במכילתא:

בנוסף למדרש זה, תיאור מלכות יוון כצפיר עיזים בעל ארבע קרנים מבוסס על תיאורה ב. תיאור המלחמה במלאך הממונה על אדום באחרית הימים מבוסס על דברי הגמרא, המתארת אותו כמנסה להמלט לעיר מקלט: 

 מבנה 
הזמר מורכב ממחרוזות בנות חמש שורות חורזות כל אחת. ראשי המחרוזות יוצרות את האקרוסטיכון שמעון בר יצחק. הזמר עשיר בהרמזים מקראיים ותלמודיים, והשורה האחרונה בכל מחרוזת היא בדרך כלל פסוק או פרפרזה על פסוק.

וְיִזְכּוּ לִרְאוֹת בָּנִים וּבְנֵי בָנִים עֹסְקִים בַּתּוֹרָה וּבְמִצְווֹת
כאמור, הזמר עשיר בהרמזים מקראיים ותלמודיים. ממחישה זאת השורה שלפני האחרונה בזמר, . חלקה הראשון של השורה רומז למה שנאמר במכילתא דרבי ישמעאל:
'והיה כי יאמרו אליכם בניכם'. בשורה רעה נתבשרו ישראל באותה שעה, שסוף התורה עתידה להשתכח, ויש אומרים: בשורה טובה נתבשרו ישראל באותה שעה, שהן עתידין לראות בנים ובני בנים להם.
חלקה השני של השורה רומז לנאמר במסכת יומא:
מקדש ראשון מפני מה חרב? מפני ג' דברים שהיו בו: עבודה זרה וגלוי עריות ושפיכות דמים. ... אבל מקדש שני, שהיו עוסקין בתורה ובמצות וגמילות חסדים, מפני מה חרב? מפני שהייתה בו שנאת חנם.
בפי חלוצי העלייה השלישית בעמק יזרעאל הפכה שור זו לשיר, בשינוי נוסח קטן (אך משמעותי): . שינוי נוסח נוסף יצר גרסה פמיניסטית: .

לחנים וביצועים
לפיוט לחן של חיים בנט בביצוע של שלמה כהן באלבום א שבת טיש.

 ראו גם 
 כהושעת אלים
 מעוז צור

לקריאה נוספת
 שולמית אליצור, שירה של פרשה, ירושלים תשנ"ט, עמ' 318–324

קישורים חיצוניים

 ברוך ה' יום יום, באתר הפיוט והתפילה

הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יום שבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:פיוטי שמעון בן יצחק