פרשת טראמפ–אוקראינה

פרשת טראמפ–אוקראינה (באנגלית: Trump–Ukraine controversy) או אוקראינה-גייט (Ukrainegate) היא פרשה פוליטית שבה נחשד נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, וממשלו במאמץ ללחוץ על נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, לפתוח בחקירה נגד יריבו הפוליטי של טראמפ, ג'ו ביידן, ובנו האנטר, במטרה לפגוע בקמפיין הבחירות של ביידן. בכך הואשם טראמפ בניסיון שידול להתערבות זרה בבחירות לנשיאות, לטובתו האישית.

טראמפ נעזר בעורכי דינו ובגורמים בממשלו, כולל רודי ג'וליאני והתובע הכללי ויליאם בר, כדי לקדם תאוריות קשר בנוגע לביידן ולמפלגה הדמוקרטית. בנוסף, טראמפ עיכב סיוע צבאי לאוקראינה בסך 400 מיליון דולר, למרות אישורו בקונגרס. זאת בניסיון להשיג שיתוף פעולה מצד נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, בהכרזה על חקירה נגד ביידן. העימות הגיע לשיאו בשיחת טלפון בין השניים ב-25 ביולי 2019, שבה טראמפ ביקש מזלנסקי לחקור את ביידן ואת תאוריית הקשר על פריצת שרת המפלגה הדמוקרטית.

השערורייה נחשפה לציבור בספטמבר 2019 בעקבות תלונה של חושף שחיתויות. התלונה הצביעה על כך שטראמפ ניצל את סמכותו כדי לבקש התערבות זרה בבחירות לנשיאות. הבית הלבן אישר חלק מהטענות, ושיחת הטלפון בין טראמפ לזלנסקי אישרה את הבקשה לחקירות. זלנסקי הכחיש את הטענות שטראמפ לחץ או איים עליו. ב-24 בספטמבר 2019, בית הנבחרים פתח בהליכי הדחה נגד טראמפ. טראמפ הואשם בניצול סמכותו ובשיבוש עבודת הקונגרס, אך זוכה על ידי הסנאט. בינואר 2020 קבע משרד הביקורת הממשלתי שטראמפ הפר את החוק כשהקפיא את הסיוע הצבאי לאוקראינה שאושר על ידי הקונגרס.

 רקע 
 התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016 

החל מבחירות 2016, בהן נבחר דונלד טראמפ, הוא ואנשיו הואשמו בשיתוף פעולה עם מדינות זרות, במיוחד רוסיה, במטרה להשפיע על תוצאות הבחירות. קהיליית המודיעין האמריקאית קבעה כי רוסיה התערבה בבחירות, תוך העדפה ברורה לטראמפ. טראמפ אף קרא פומבית לרוסיה לפרוץ למחשבי היריבה שלו, הילרי קלינטון, ואף אמר כי הוא ישמח לקבל סיוע ממדינות זרות בהשגת מידע על יריביו. בעקבות זאת, מונה רוברט מולר כתובע מיוחד לחקור את ההאשמות. במהלך חקירת מולר הוגשו כתבי אישום נגד אנשי מפתח בממשל טראמפ, שאף הורשעו. בסופו של דבר, דו"ח החקירה ב-2019 קבע כי לא נמצאו ראיות לשיתוף פעולה ישיר בין קמפיין טראמפ לרוסיה.

 מעורבות משפחת ביידן באוקראינה 
200px|ממוזער|האנטר ביידן ב-2013, מעורב בעסקים תחת חקירה באוקראינה. במקביל, אביו מכהן כסגן נשיא ארצות הברית.
בשנת 2014 מונה האנטר ביידן, בנו של ג'ו ביידן, כעורך דין, ולאחר מכן חבר דירקטוריון בחברת "בוריסמה אחזקות"  האוקראינית. בעלי החברה, האוליגרך האוקראיני מיקולה זלוצ'בסקי , היה תחת חקירה באוקראינה על הלבנת הון ושחיתות, שהסתיימה ב-2017 ללא אישומים. ב-2015, התובע הכללי של אוקראינה, ויקטור שוקין, המשיך את החקירה. אולם גורמים בין-לאומיים, כולל ממשל אובמה, מתחו ביקורת על חוסר יעילותו של שוקין במאבק בשחיתות. ג'ו ביידן, שהיה נציג ממשל אובמה לאוקראינה, לחץ להדחת שוקין, תוך התניית הסיוע הכלכלי לאוקראינה בפיטוריו. קרן המטבע הבין-לאומית הצטרפה לקריאתו של ביידן ובמרץ 2016 הודח שוקין והוחלף ביורי לוצנקו. הקשרים בין ג'ו ביידן לתהליכים באוקראינה, במקביל למינויו של בנו ב"בוריסמה", עוררו טענות לשחיתות מצד ממשל טראמפ, שטען כי מעורבות ביידן הייתה מונעת מאינטרסים פרטיים. לפי טראמפ, הדחת שוקין נועדה להפסיק את החקירה נגד "בוריסמה אחזקות" כדי להגן על האנטר ביידן. עם זאת, חקירות של גורמים שונים, כולל התובע הכללי באוקראינה, זיכו את משפחת ביידן מכל חשד לשחיתות.

 חקירת ממשלת אוקראינה נגד פול מנפורט 
200px|ממוזער|פול מנפורט, מנהל הקמפיין של טראמפ שהורשע ב-2018
פול מנפורט מונה ביוני 2016 למנהל קמפיין הבחירות של דונלד טראמפ. באוגוסט נחשף כי מנפורט קיבל תשלומים בסך מיליוני דולרים לא מדווחים ממפלגתו של נשיא אוקראינה לשעבר, ויקטור ינוקוביץ'. במקביל לשירותו כמנהל הקמפיין של טראמפ, שימש מנפורט כיועץ לראשי מדינות זרים, וחב סכומים גובהים לאוליגרכים רוסים, מה שעשוי היה להביאו לבצע מעשי שחיתות. בעקבות זאת מנפורט פוטר מקמפיין הבחירות של טראמפ. במסגרת חקירת התובע המיוחד רוברט מולר נגד קמפיין הבחירות של דונלד טראמפ, הואשם מנפורט במספר עבירות הקשורות לעבודתו עבור ינוקוביץ'. האישומים כללו קשירת קשר נגד ארצות הברית, הלבנת הון והשתמטות ממס. בין היתר הואשם כי מנפורט קיבל 17 מיליון דולר מממשלת אוקראינה בין השנים 2012–2014. מנפורט הורשע באוגוסט 2018 בשמונה סעיפים של עבירות כלכליות, כולל העלמות מס, ונידון ל-4 שנות מאסר וקנס של 50 אלף דולר.

תומכי טראמפ טענו כי הראיות שהובילו להרשעת מנפורט, התקבלו מממשלת אוקראינה בעקבות מכתב מטעם שלושה סנאטורים דמוקרטים שנשלח ב-2018 לתובע הכללי של אוקראינה. במכתב נשאל התובע אם משרדו פעל כדי להגביל את שיתוף פעולה עם חקירת מולר, האם ממשל טראמפ, או גורם עצמאי, עודד את ממשלת אוקראינה לא לשתף פעולה עם החקירה, והאם עצם החקירה עלתה בשיח בין הממשלים, לרבות בפגישת טראמפ–פרושנקו ב-2017. המכתב נשלח לאחר שדווח כי ארבע מהחקירות שמתקיימות באוקראינה נגד מנפורט, מעוכבות במיוחד עקב רצונה של ממשלת אוקראינה לרצות את ממשל טראמפ, שהתנגד לחקירת מולר.

 השתלשלות אירועים 
שמאל|171x171 פיקסלים
 עיקרי הפרשה 
300px|ממוזער|טראמפ וזלנסקי בפגישה בניו יורק ב-25 בספטמברההאשמות בפרשה מתמקדות בניסיון של דונלד טראמפ ואנשים בממשלו לשדל את אוקראינה ומדינות זרות נוספות לחקור את משפחתו של ג'ו ביידן, יריב פוליטי של טראמפ. במסגרת מאמציו, עורך דינו הפרטי של טראמפ, רודי ג'וליאני, החל במגעים עם בכירים מאוקראינה החל מדצמבר 2018. הוא נפגש עם התובע הכללי לשעבר ויקטור שוקין, ובינואר 2019 נפגש עם התובע הכללי המכהן, יורי לוצנקו. ב-21 באפריל נבחר וולודימיר זלנסקי לנשיא אוקראינה ברוב גדול. במאי נפגש ג'וליאני בפריז עם התובע האוקראיני לענייני שחיתות, והפעיל לחצים לפתוח מחדש את החקירה נגד "בוריסמה אחזקות", בשל הקשר להאנטר ביידן. ב-9 במאי הודיע ג'וליאני בתקשורת על כוונתו לבקר באוקראינה כדי לדחוף לחקירות, אך ביטל את הנסיעה בעקבות סערה ציבורית. באמצע מאי הובעו דאגות בקרב בכירים בממשל האמריקאי על פגיעות אפשריות בשל פעולותיו של ג'וליאני באוקראינה. בכירים ניסו למנוע סתירות בין מסרי הממשל הרשמי לאלו של ג'וליאני. במקביל, הודיעו בכירים כי שיחת הטלפון המתוכננת בין טראמפ לזלנסקי תתקיים רק אם ייווכחו שזלנסקי מוכן לשתף פעולה בנושאים שג'וליאני העלה. ב-16 במאי הודיע לוצנקו כי אין ראיות לשחיתות מצד משפחת ביידן. ביוני טען טראמפ בריאיון כי הוא פתוח לקבלת סיוע בבחירות ממדינות זרות, אמירה שגררה תגובה חריפה מצד יו"ר ועדת הבחירות הפדרלית, אלן ויינטראוב, שהזכירה כי פעולה כזו אינה חוקית.

במאי, חושף השחיתות נחשף לדאגות בממשל האמריקאי לגבי הנזק החוקי שעלול להיגרם בעקבות פעילויותיו של ג'וליאני באוקראינה. בכירים בממשל, כולל שגריר ארצות הברית לאיחוד האירופי, פנו לג'וליאני בניסיון "למזער נזקים" ולתאם את המסרים בין משרד החוץ האמריקאי לאוקראינה. במקביל, נאמר לחושף השחיתות כי שיחה בין נשיא ארצות הברית טראמפ לנשיא אוקראינה זלנסקי תתואם רק אם זלנסקי ישתף פעולה עם דרישות טראמפ. ב-23 במאי, ממשל טראמפ הודיע לבית הנבחרים כי ימשיך בהעברת כספי סיוע לאוקראינה. אולם, ב-18 ביולי, טראמפ החליט לעצור העברת 400 מיליון דולר כסיוע לאוקראינה, בטענה לשחיתות במדינה – על אף שכבר אושר בקונגרס. בנוסף, הורה לסגן הנשיא מייק פנס לבטל את ביקורו באוקראינה לפי חושף השחיתות, טראמפ טען זאת כדי ללחוץ על זלנסקי לשתף פעולה עם דרישותיו, שיעזרו לו בבחירות לנשיאות 2020. ב-25 ביולי, טראמפ קיים שיחת טלפון עם זלנסקי וביקש ממנו מפרושות "עזרה בחקירה של ביידן".

במקביל נאמר לחושף השחיתות כי שיחת הטלפון בין הנשיא טראמפ לנשיא זלנסקי תתקיים רק אם יורגש כי זלנסקי מוכן לשתף פעולה בפומבי עם הנושאים שהעלה ג'וליאני. ב-23 במאי ממשל טראמפ מעדכן את בית הנבחרים כי הוא מתכוון להעביר את כספי הסיוע המיועדים לאוקראינה.

 לאחר חשיפת הפרשה 
לאחר25 ביולי, חושף השחיתות טוען כי למד ממספר פקידים בממשל ארצות הברית כי בבית הלבן ניסו למנוע הפצת תמלילי השיחה בין טראמפ לזלנסקי. הוא טוען כי הפקידים הודו בכך שהמעשים שלהם היו חמורים, ושהם הונחו להעביר את התמליל מארכיון המסמכים הרגיל, למערכת אלקטרונית אחרת, שמיועדת למסמכים הסודיים ביותר בממשל. חושף השחיתות מציין כי זו לא הפעם הראשונה שהממשל השתמש במערכת הזו לאחסון מסמכים פוליטיים רגישים, בניגוד לחוק האמריקאי. ב-12 באוגוסט, חושף השחיתות הגיש תלונה בעילום שם, שהתבררה כ"עניין דחוף". ב-11 בספטמבר, ממשל טראמפ שחרר את הכספים ממשלת אוקראינה. ב-25 בספטמבר, הבית הלבן פרסם את תמליל השיחה בין טראמפ לזלנסקי.

תלונת חושף השחיתות הוגשה ב-12 באוגוסט 2019, ולפי דיווחים שונים באמצעי התקשורת מדובר בקצין מסוכנות הביון המרכזית שדיווח לבית הלבן. התלונה הועברה לוועדת המודיעין של הסנאט של ארצות הברית ב-25 בספטמבר 2019, והנוסח המתוקן של פורסם למחרת. חושף השחיתות טוען כי רישומי השיחה בין טראמפ לזלנסקי הועברו למערכת מוגבלת מאוד, לסודות רגישים ביותר של ממשלת ארצות הברית. לאחר פרוץ הפרשה, דווח כי ממשל טראמפ הגביל גם את הגישה לרישומי שיחות טראמפ עם מנהיגים נוספים. בהמשך נחשף כי אחסון השיחות במערכת זו נעשה ממניעים פוליטיים ולא מטעמי ביטחון לאומי, שהם הסיבה התקפה לשימוש בשרת כזה.

טראמפ הכחיש את כל ההאשמות שהועלו נגדו בפרשה. הוא הודה כי הקפיא את הסיוע לאוקראינה, אך סיפק נימוקים סותרים למהלך זה: בתחילה טען שהעצירה נבעה משחיתות באוקראינה, ולאחר מכן הצהיר שהמהלך נועד ללחוץ על מדינות אחרות, ובפרט באירופה, להגדיל את תרומתן לסיוע לאוקראינה. טראמפ מתח ביקורת מתמשכת על חושף השחיתות בפרשה, ניסה לאתר מידע אודותיו וקרא לחשוף את מקורותיו. באוקטובר 2019, במסגרת התייחסות למלחמת הסחר עם סין, בה הדגיש את עוצמתה הכלכלית של ארצות הברית, קרא טראמפ באופן פומבי לאוקראינה ולסין לחקור את בני משפחת ביידן.

 תיאוריות קונספירציה קשורות 
תאוריות קונספירציה מרובות התפשטו ביחס לאוקראינה, משפחת ביידן, חושף השחיתות והתערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. תאוריות אלה הופצו על ידי טראמפ עצמו, על ידי תומכיו ועל ידי התקשורת הימנית. לפי הידועה שבהן, עליה חזר טראמפ בעצמו, חברת הסייבר האמריקאית "CrowdStrike", שחקרה את הדלפת הדוא"ל של הוועדה הדמוקרטית הלאומית, היא זו שהייתה אחראית על פברוק הראיות על ההתערבות הרוסית. הוא טען שג'ון פודסטה והילרי קלינטון מנעו מה-FBI לגשת לשרת שלהם, והזמינו חברה חיצונית, שהיא, לפי שמועות שהוא הפיץ, בבעלות אוקראינית. לדבריו, החברה הטמיעה במערכת את טביעות האצבע של רוסיה, כדי להטות את תוצאות הבחירות ולהשמיץ את רוסיה. טראמפ ביקש מממשלת אוקראינה לחקור את הקשר בין החברה למפלגה הדמוקרטית. התיאוריה הפכה לנושא חקירה משני במהלך פרשת אוקראינה-גייט, אך לא הוצגו ראיות שתומכות בהאשמות, והן נתפסו כתיאוריות קונספירציה חסרות בסיס. אף על פי כן, טראמפ חזרה עליה בהזדמונויות נוספות.

 ראו גם 
 הליך ההדחה של דונלד טראמפ

 קישורים חיצוניים 




 התמלול הערוך של שיחת הטלפון בין טראמפ וזלנסקי, באתר ויקישיתוף


 הערות שוליים 

קטגוריה:2019 בארצות הברית
קטגוריה:נשיאות דונלד טראמפ הראשונה
קטגוריה:שערוריות פוליטיות בארצות הברית
קטגוריה:ארצות הברית: יחסי חוץ
קטגוריה:אוקראינה: יחסי חוץ
קטגוריה:הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020
קטגוריה:ג'ו ביידן
קטגוריה:וולודימיר זלנסקי