מצודת רמות נפתלי

מצודת רמות נפתלי. מבט מכיוון המושב (2019)|שמאל|ממוזער|250px
מצודת רמות נפתלי הוא מבנה אבן, מוקף חומה, בשולי היישוב רמות נפתלי שהוקם ב-1944 על ידי סולל בונה בשיתוף אנשי פלמ"ח על מנת לשמש כאתר ההתיישבות הראשון של מקימי רמות נפתלי. משמש כבסיס צה"ל מאז שנות ה-80.

 רקע 
המודל של התיישבות המוגנת על ידי חומה אומץ עוד מתחילת ההתיישבות היהודית בארץ. בתקופת גזרות הספר הלבן אומצה, על ידי היישוב העברי, שיטת חומה ומגדל שאפשרה בנייה מהירה של התיישבות. לאחר מלחמת העולם השנייה אפשר השלטון הבריטי בנייה מסודרת יותר וזה אפשר להנהגת היישוב להורות על הקמת מצודות כבסיס להתיישבות יהודית. מודל זה יושם בביריה, בחוקוק וברמות נפתלי.

 ההיסטוריה של המקום 

מצודת רמות נפתלי הוקמה על פסגה שנקראה על ידי הערבים "בילוואי" (ושמה שונה בהמשך ל"הר זמר"). תכנון המצודה נעשה על ידי יעקב מטריקין (שתכנן מצודות אחרות באותה תקופה). הקמתה החלה ב-24 באפריל 1944 ובוצעה על ידי חברת סולל בונה (בניהולו של דוד טוביהו) בשיתוף חברי פלוגה ד' של הפלמ"ח (שכונו בני פל"ד). הבנייה הסתיימה בסוף 1945 ואז עלו להתיישב בה אנשי פלוגה ד', מקימי המצודה, ובהמשך חברי 2 גרעינים ממשוחררי הבריגדה היהודית, עליהם פיקד אורד וינגייט, שסיימו את שירותם בצפון אפריקה. לאור ריבוי המתיישבים, היה המקום במצודה צר מלהכיל את כולם והוחלט שחלק מאנשי פלוגה ד' יעזבו את המקום (בסופו של דבר הם התיישבו בבית לחם הגלילית). תושבי המקום הראשונים גרו במצודה עצמה כשבחצר המצודה וסביבה (מחוץ לחומות) הוקמו מבני המשק (רפת, לול, ארנביה, אסם ומחסנים). בפי השכנים הבדואים כונה המקום "קסר-אל-יהוד" (מבצר היהודים).

במהלך מלחמת העצמאות נערכו במקום קרבות כבדים והמצודה הגנה על תושבי המקום שתוגברו על ידי כוחות חי"ש מחיפה (ביניהם עדה בן-נחום). במהלך הקרבות נהרגו 23 ממגיני המקום (חברי פלוגה ד', חברי גרעיני וינגיט וחיילים מפלוגת החי"ש). כמו כן נפגע חלק גדול מהמצודה.

עם סיום המלחמה החלו תושבי היישוב להקים את בתיהם מחוץ למצודה עד שזו ננטשה.

ב-1976 שופץ המקום ביוזמת צה"ל ואלוף פיקוד הצפון, באותה עת, האלוף רפאל איתן. בטקס שנערך עם סיום השיפוץ הוסר הלוט מלוח זיכרון ל-23 הלוחמים שנפלו במהלך ההגנה על המקום.

לאחר שעמדה שנים רבות נטושה החליט צה"ל לנצל את מיקומה הגבוה והאסטרטגי והקים בה, בשנות ה-80, בסיס צבאי. מאחר שהאתר מוגדר כאתר מורשת, נעשה התהליך בשיתוף המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. נכון ל-2019, הצבא החל תהליך של פינוי האתר על מנת לאפשר לשפצו ולהופכו לאתר תיירות.

 מבנה המצודה 
חצר מוקפת חומה. שער בצד הדרומי. מגדל שמירה בצד המערבי הפונה לכוון העמק ומצודת נבי יושע. המבנה כולל 2 בריכות לאגירת מי גשמים.

 לקריאה נוספת 
 זאב ענר, סיפורי בתים - סיפורם של שבעים בתים בתולדות ההתיישבות, הוצאת אורבך ומשרד הביטחון, 1988, עמודים 53–55
 ורדה שולמן, רמות נפתלי במערכה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1984

 קישורים חיצוניים 

 רמות נפתלי: ספורה של מצודה במצור כאן אוצרות החינוכית - ארכיון השידור הציבורי, 5 באוגוסט 2018

 הערות שוליים 

קטגוריה:ארץ ישראל: מבנים
קטגוריה:מחוז הצפון: מבנים לשימור
קטגוריה:הקרבות מול ערביי ארץ ישראל במלחמת העצמאות
קטגוריה:חזית הצפון במלחמת העצמאות
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז צפון
קטגוריה:הגליל העליון: אנדרטאות
קטגוריה:הרי נפתלי
קטגוריה:סולל בונה: מבנים
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן יעקב מטריקין
קטגוריה:רמות נפתלי (מושב)