קריות (נפת שכם)

קַרְיוּת  (בערבית: قريوت) הוא כפר פלסטיני בנפת שכם ששוכן כ-15 ק"מ מדרום לשכם, בגובה של 790 מ' מעל פני הים. הכפר שוכן מערבית לג'אלוד, ודרומית לתלפית. מדרום הוקם היישוב שילה וממערב היישוב עלי.

בשנת 2012 החליטה הרש"פ למזג את הכפר קריות עם הכפר השכן ג'אלוד ומאז שני הכפרים מנוהלים על ידי רשות מוניציפלית אחת תחת השם: קריות.

יש סוברים שזה היה כפרו של יהודה איש קריות, המוזכר בברית החדשה כחברו של ישו, היה אחד משנים-עשר השליחים והשתתף בסעודה האחרונה.

לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2016 מנתה אוכלוסיית הכפר, יחד עם אוכלוסיית הכפר ג'אלוד, 2,817 נפש.

היסטוריה
לפי עדויות ארכאולוגיות, האזור היה מיושב החל מתקופת הברזל, ובהמשך בתקופות: הפרסית, ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, תקופת הצלבנים והתקופה הממלוכית. הכפר מוקף במספר אתרים ארכאולוגיים, שהעיקרי בהם הוא "ח'ירבת סיילון", הידוע גם בשמו העברי תל שילה. האתר כולל ממצאים ארכאולוגיים מתקופת הברונזה התיכונה, תקופת הברונזה המאוחרת, תקופת הברזל, התקופה הרומית, התקופה הביזנטית והתקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל.

 זיהוי המקום 
בשנת 1870 ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן בכפר, וכתב: .

ההיסטוריון הגרמני רוהריכט (Gustav Reinhold Röhricht) הציע כי קריות זהה ל-"Kariateri", המוזכר בטקסטים צלבניים.

בתקופת המנדט הבריטי
במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בקריות הייתה אוכלוסייה של 530 נפש, כולם מוסלמים. במפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל היו בכפר 156 בתים מאוכלסים, בהם התגוררו 732 תושבים, כולם מוסלמים, למעט שלושה נוצרים.

בשנות ה-30 של המאה ה-20 מחלקת הייעור של ממשלת המנדט נטעה יער על הגבעות שממערב לכפר, סמוך לחאן א-לובאן.

בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 930 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 7,491 דונם. מתוכם, הכפר היה בנוי על שטח של 63 דונם, 2,611 דונם הוקצו לחקלאות שלחין, ועל 2,803 גודלו דגנים. היתר – 2,014 דונם היו אדמות בּוּר.

באותו סקר נמנו בכפר ג'אלוד 300 תושבים מוסלמים, ושטח הקרקע של הכפר היה 15,815 דונם, שמתוכם הכפר עצמו היה בנוי על 26 דונם, 457 דונם שמשו לחקלאות שלחין, ו-6,838 דונם לגידולי דגנים. 8,496 דונם היו אדמות בור.

בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות של 1949, עברה קריות משליטה בריטית לירדנית. בסקר האוכלוסין הירדני משנת 1961 נמנו בכפר 1,163 תושבים.

לאחר 1967
בעקבות מלחמת ששת הימים, ב-1967, עבר הכפר משליטה ירדנית לישראלית.

ב-6 בספטמבר 2024, דווח על ילדה פלסטינית בת 13 שנורתה למוות מאש צה"ל בכפר. אביה סיפר שנפגעה בזמן ששהתה בחדר בבית משפחתה. הסהר האדום הפלסטיני מסר כי היא נפגעה בחזה. לפי עדי ראייה, במקום התפתחו עימותים במעורבות הצבא, לאחר שמתנחלים שהגיעו לכפר יידו אבנים והציתו בו שטחים חקלאיים. על פי ארגון "יש דין", במקום היו עשרות מתנחלים, בליווי החיילים.

 אדמות 
בינואר 1978 התיישבו מתנחלים בתל שילה הסמוך, במסווה של מחנה חפירות ארכאולוגיות, ובהמשך המחנה הפך להתנחלות שילה. לצורך הקמת ההתנחלות הופקעו 635 דונם מאדמות הכפר.

ב-1984 הוקמה ההתנחלות עלי, ולצורך הקמתה הופקעו 623 דונם מאדמות הכפר. במשך השנים הופקעו לצורך הרחבתה עוד כמה מאות דונם.

לאחר הסכם אוסלו ב' בשנת 1995, סווגו השטחים באיו"ש על פי האחריות המנהלית והאחריות הביטחונית. בשנת 2012 הרש"פ חילקה מחדש את שטחי הכפרים וכתוצאה מכך השטח הכולל של שני הכפרים יחד הוא 22,473 דונם (ולא 23,306 דונם כפי שהיה בסקר הבריטי בשנת 1945). מתוך 22,473 דונם, סווגו 23% מהאדמות (כ-5,104 דונם) כשטח B, ו-77% (כ-17,369 דונם הנותרים) סווגו כ-שטח C.

בשנת 1998 הוקם "מאחז היובל", כהרחבה של עלי, כ-500 מטר ממערב לקריות. 16 בתי הקבע שהוקמו בו נבנו ללא היתר, ללא תוכנית מתאר ועל קרקע הנמצאת בחלקה בבעלות פרטית של תושבי העיירה. ב-2005 הוגשה עתירה לבג"ץ נגד בנייה של תשעה בתים במאחז, על קרקע פרטית. בתגובה לעתירה הצהירה המדינה שהמבנים אינם חוקיים וייהרסו, אבל ההריסה לא בוצעה. ביולי 2011 הכריז המנהל האזרחי על הקרקע כ"אדמת מדינה", לצורך הכשרת המאחז.

במרץ 2009 הוגשה עתירה לבג"ץ בדרישה לעצור את סלילת הכביש המחבר בין ההתנחלות עלי לבין מאחז היובל, מאחר שהכביש עובר על קרקע פרטית של תושב קריות ומונע מתושבי הכפר גישה לכ-1,500 דונם של אדמה חקלאית מעובדת שבבעלותם.

בפברואר 2017 החליטה ממשלת ישראל להקים למפוני עמונה יישוב חדש סמוך לקריות בשם עמיחי. באוגוסט 2017 הגישו 13 תושבים, בעלי קרקעות באזור, התנגדות לתוכנית הבנייה למנהל האזרחי, בטענה שהיא ממוקמת על שטח פלסטיני פרטי ושההקמה תפגע בנגישות לקרקעותיהם. במאי 2018 דחה בג"ץ את העתירות נגד הקמת היישוב ואישר את הפקעת הקרקעות, והיישוב הוקם.

גאוגרפיה
הכפר ממוקם במרכז שלוחה, מתחת לשתי פסגות, ג'בל א-טנטור, שבגובה 793 מטר מעל פני הים וג'בל א-דבאביס שבגובה 747 מטר מעל פני הים. פסגות ההרים באזור מורכבות משכבות חוואר מתצורת מוצא, והמדרונות העליונים (עד גובה 750 מטר מעל פני הים לערך) הם מתצורת בית מאיר (שכבות דקות של דולומיט צהבהב לחלופין עם שכבות חוואר המתאימות לבניית טרסות חקלאיות) ומתחתם שכבה מתצורת שורק, שכבה שממנה נובעים מעיינות. במדרונות הדרומיים של השלוחה נובעים מספר מעיינות המשמשים את הכפר, "עין קריות" ו"עין סיילון".

חינוך
בית הספר היסודי של העיירה ממוקם בכפר הסמוך ג'אלוד.
בעיירה שני בתי ספר תיכוניים, אחד לבנות והשני מעורב לבנים ובנות.

קישורים חיצוניים

 Welcome To Qaryut
 Survey of Western Palestine, Map 14:   IAA, Wikimedia commons
  Qaryut Village profile (including Jalud Locality), המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ)
 Qaryut, aerial photo, ARIJ
 Development Priorities and Needs in Qaryut, ARIJ

הערות שוליים

קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:נפת שכם