ג'אלוד

ממוזער|הכפר ג'אלוד במבט מכיוון היישוב אחיה.
שמאל|ממוזער|250px|איור של מערת קבורה עתיקה שחפר שארל קלרמון-גנו בכפר ב-1870
ג'אלוּד (בערבית: جاﻟﻭﺩ) הוא כפר פלסטיני, בנפת שכם, כ-15 ק"מ מדרום לשכם. מערבית לכפר שוכן היישוב קריות וצפונית מזרחית לכפר שוכן הכפר קוצרה. מדרום לכפר נבנו ההתנחלויות: שילה, שבות רחל ואחיה.

בשנת 2012 החליטה הרש"פ למזג את הכפר קריות עם הכפר השכן ג'אלוד ומאז שני הכפרים מנוהלים על ידי רשות מוניציפלית אחת תחת השם: קריות.

 זיהוי המקום 
ג'אלוד מזוהה עם היישוב "גלודה של עקרבה", הנזכר בתעודת נישואין יהודית משנת 123 לספירה כמקום מגוריו של החתן "אליהו בן שמעון". התעודה התגלתה במערות נחל דרגה.Klein, E, 2009, "Jewish Settlement in the Toparchy of Acraba during the Second Temple Period - The Archaeological Evidence", in: Y. Eshel (ed.), Judea and Samaria Research Studies, Volume 18, Ariel, pp. 177-200 (Hebrew).

היסטוריה
לפי עדויות ארכאולוגיות האזור היה מיושב בתקופות הברזל, ההלניסטית, הביזנטית, האומיית, הצלבנית והתקופה הממלוכית.

הכפר מוקף במספר אתרים ארכאולוגיים: בפסגת ההר שמצפון לכפר, ג'בל עין עינא, נמצאת חורבת עין עינא בה נמצאו שרידי יישוב מתקופת הברזל. מצפון מזרח ממוקמת "ח'רבת קריק", בה נמצאו שרידי מצודה מהתקופה ההלניסטית. מדרום לכפר נמצא מקאם שייח' בשיר.

בשנת 1596 נזכר הכפר ג'אלוד בפנקסי המס העות'מאניים וצוין שהיו בו 20 בתי אב, כולם מוסלמים. הם שילמו מס קבוע של 33.3% על תוצרת חקלאית, בגובה של 22,070 אקצ'ה שהועברו לווקף.

במאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור.

בשנת 1870, ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן בכפר, והעריך שגרו בו כ-300 תושבים, וכתב: . באותה עת ביקר גם בכפר הארכאולוג הצרפתי שארל קלרמון-גנו ותיעד מערת קבורה עתיקה ובה ארקוסוליום.

בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1882 מתואר ג'אלוד כ"כפר קטן בו מטעי זיתים".

בתקופת המנדט הבריטי
במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בג'אלוד הייתה אוכלוסייה של 145 נפש, כולם מוסלמים. במפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל היו בכפר 52 בתים מאוכלסים, בהם התגוררו 225 תושבים, כולם מוסלמים.

בשנות ה-30 של המאה ה-20 מחלקת הייעור של ממשלת המנדט נטעה יער על הגבעות שממערב לכפר, סמוך לחאן א-לובאן.

בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 300 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 15,815 דונם. אשר מתוכם הוקצו 457 לחקלאות שלחין, ו-6,838 לגידולי דגנים.

לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות ב-1949, עבר משליטה בריטית לירדנית. בסקר האוכלוסין הירדני משנת 1961 נמנו בכפר 290 תושבים.

לאחר 1967
בעקבות מלחמת ששת הימים, ב-1967, עבר הכפר משליטה ירדנית לישראלית.

בסקר האוכלוסין הישראלי בשנת 1967 נמצאו בכפר 221 תושבים.שמאל|ממוזער|250px|ג'אלוד וההתנחלויות המקיפות אותה (בצבע ורוד)בין השנים 2001 ל–2009 צה"ל והמתנחלים חסמו את גישת תושבי ג'אלוד לרוב אדמותיהם. ב-2009 הם הורשו לשוב ולהגיע למטעיהם ולעבד שטחים אלו, הלכודים בין המאחזים, אבל רק בתיאום צבאי ורק פעמיים בשנה, לכמה ימים. אך הגישה לקרקע נמנעה מהם עקב אלימות מתנחלים שהפריעו לעיבוד הקרקע. לאחר שב-2011 פנו לבג"ץ, באמצעות עמותת "שומרי משפט - רבנים למען זכויות האדם", הוציאה המדינה צו שטח צבאי סגור לאזור וצו שימוש מפריע לשטח (האוסר על המתנחלים להפריע לעיבוד הקרקע) אך לרוב הצו אינו נאכף. בפברואר 2017, בתגובה לעתירה לבג"ץ של תושבי הכפר על כך שהמתנחלים מעבדים את אדמותיהם, הודיעה הפרקליטות לבג"ץ כי היא בוחנת את השלכות חוק ההסדרה גם על הפקעת אדמות חקלאיות פרטיות באזור..

בשנת 1978 תפס צה"ל שטח של הכפר לצורך הקמת מוצב צבאי ("מחנה ג'אלוד"). המוצב פונה בתחילת שנות ה-2000, ולא נעשה שימוש אחר באדמות. בפברואר 2016 בעלי הקרקעות פנו לבג"ץ ועוד בטרם הדיון, הצו בוטל.

בעשור הראשון של המאה ה-21 החל הכפר לסבול באופן קבוע מפלישות והתנכלויות של מתנחלים, כמו: פלישה לאדמות פרטיות ועיבודן, פתיחה באש ופציעת אזרחים ישראלים ופלסטינים, התפרעויות ויידוי אבנים, הצתות של בתים, כלי רכב ושדות.

גאוגרפיה
הכפר ממוקם בשולי שלוחה, על אוכף שפסגתו בגובה של 783 מטר מעל פני הים. בפסגת השלוחה, כ-500 מטר מדרום־מזרח לכפר נמצא היישוב אחיה, שפסגתו בגובה של 884 מטר מעל פני הים. פסגות ההרים באזור מורכבות משכבות חוואר מתצורת מוצא מדרונותיו העליונים (עד גובה 750 מטר מעל פני הים לערך) הן מתצורת בית מאיר (שכבות דקות של דולומיט צהבהב לחלופין עם שכבות חוואר המתאימות לבניית טרסות חקלאיות) ומתחתם שכבה מתצורת שורק, שכבה שממנה נובעים מעיינות. מצפון לכפר נובעים מספר מעיינות, שהעיקרי בהם נקרא "עין אל ג'אלוד". במעיין נקבה באורך 30 מטר לערך ולמרגלות הנקבה, נמצאת בריכה עתיקה החצובה בחלקה בסלע וחלקה בנויה אבני גזית. בשנת 2010, השתלטו מתנחלים מהסביבה על המעיין. עד אז נהגו רועים מהכפר והסביבה להשקות במי המעיין את צאנם..

קישורים חיצוניים

 ג'אלוד, באתר שומרי משפט - רבנים למען זכויות האדם.

Welcome To Jalud
Survey of Western Palestine, Map 15: IAA, Wikimedia commons
  Qaryut Village Profile (including Jalud Locality), המכון למחקר יישומי - ירושלים, (ARIJ)
 Aerial photo, ARIJ
The Expropriation of Jalud's Lands Towards the Buntustanization of the West Bank, 28 December 1997, POICA
Land confiscated for settlement protection Qarut and Jalud Villages, 27 August 2006, POICA
Shivot Raheil Colonists Plough 14 Dunums of Palestinian Lands in Jalud Village 22 May 2010, POICA
Confiscation Orders Against Tens of Dunums of Agricultural Lands in Jalud village, 17 October 2010, POICA
Jalud… Torched Olive and Expanding Colonies, 2 August 2011, POICA
Expansion of Shvut Rahel on Jalud lands, 1 March 2014, POICA

הערות שוליים

קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:נפת שכם