ארמון חאני שקי

ארמון חאני שקי (באזרית: Şəki xanlarının sarayı) הוא ארמון בעיר שקי באזרבייג'ן שימש כמקום מגורים ולינה בעונת הקיץ לחאנים של שקי. הארמון נבנה בשנת 1797 על ידי מוחמד חסן חאן.

האתר הוצע כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו בשנת 1998 על ידי גולנארה מהמנדרובה , נשיאת הוועדה המקומית של הוועדה הבינלאומית למונומנטים ולאתרים באזרבייג'ן. ב-7 ביולי 2019 המקום נרשם באופן רשמי כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.

היסטוריה
ממוזער|פנים חדר ההתייעצויות של החאנים
ב-1968, רובע יוחרי בש  המשמש כמרכז ההיסטורי של העיר שקי ואשר בו ממוקם הארמון הוכרז כשמורה היסטורית ואדריכלית לאומית.

רק בית הקיץ בעל שתי הקומות שרד עד היום מבין מספר המבנים שהיו במבצר השקי בעבר ושימשו כארמון. על אף שהמבנה שופץ פעמים רבות מאז בנייתו, לעבודה הרבה לא הייתה השפעה על מראהו של הארמון והוא נשאר כפי שהיה בעת בנייתו. לאחר שחאנות שקי הצטרפה לאימפריה הרוסית האחריות על המבנה עברה לשלטונות המקומיים והוא שופץ פעמים רבות. שימור האתר הוצא לפועל על ידי המשורר קארים אגה שקיחאנוב , שהיה מצאצאי השושלת ששלטה בחאנות, בין השנים 1848 ו-1851.

כיום, יחד עם הבריכה ועצי הדולב, בית הקיץ הוא השריד היחיד שנותר ממבצר השקי וקומפלקס המבנים המלכותיים שהיו בו בעבר, ביניהם בית חורף ששימש מגורים לתקופת החורף ומקומות מגורים למשפחות החאנים ולמשרתים. המבנה מאופיין על ידי אריחי קיר מקושטים, ומספר חלונות ויטראז'.

הקירות הפנימיים מכוסים בציורי קיר שנצבעו בהשראת טכניקת הפרסקו האיטלקית בזמנים שונים במהלך המאה ה-18. רבים מציורי הפרסקו מציגים אגרטלי פרחים וחלקם זירות ציד וזירות קרב, חלק מציורי הפרסקו כוללים חתימות של אמנים כמו עלי קולי, קורבאן קולי, עבאס קולי ואוסטה גמבאר ששימשו ככל הנראה כחלק מאדריכלי המבנה.

שימור המבנה
בין השנים 1955 ו-1965 עבודות שימור בוצעו תחת פיקוחו של נייאזי רזאייב. שני אדריכלים כישרוניים בשם קאמל ממדביוב  וניקולאי אוטסין לקחו חלק בלקיחת המדידות ושימור ציורי הקיר. מרכז הפיקוד על עבודות השימור הוקם באולם הטקסים בקומה השנייה של המבנה כשהאדריכלים התאכסנו בחדרים הרבים שמפוזרים לאורך המסדרון.

הציורים שצוירו על ידי ממדביוב ואוטסין שמשו בסיס לעבודות השימור של המבנה כולו. עבודת השימור בהסתמך על הציורים הופקדה בידי האמנים פ. חג'יב וא. ראסולוב.

עבודות השימור האחרונות לקחו חלק בין השנים 2002 ו-2004 בידי צוות שימור גרמני והן מומנו על ידי הבנק העולמי.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:אסיה: ארמונות
קטגוריה:אזרבייג'ן: מבנים
קטגוריה:פרסקאות
קטגוריה:אירופה: ארמונות