ביקורת על ויקיפדיה

ביקורת על ויקיפדיה היא מכלול ההתייחסויות, ההערות והטענות שהועלו לגבי האנציקלופדיה המקוונת של קרן ויקימדיה, בנוגע לאופייה, תכניה, מנגנוני העריכה שלה והשפעתה על תרבות הידע בעידן הדיגיטלי.
הטענות הנפוצות מתייחסות להשפעה של אפשרות העריכה החופשית על אמינות הערכים, להיררכיה ולדינאמיקה הפנימית של קהילת העורכים לצד תהליכי קבלת ההחלטות בקהילה, כמו גם חשש מהטיות הנובעות מעריכה בתשלום.

הביקורת על ויקיפדיה הובילה ליצירתן של אנציקלופדיות מקוונות מתחרות, הטוענות לידע נייטרלי ומדויק יותר, בהן ג'סטפידה, שעלתה לרשת בשנת 2023 וגרוקיפדיה, שהושקה בשנת 2025. שתי האנציקלופדיות מבוססות על תוכן ראשוני מוויקיפדיה.

 חוסר דיוק עובדתי 

רוברט מקהנרי  העורך הראשי של אנציקלופדיית בריטניקה, התבטא נגד השימוש במונח "אנציקלופדיה" לתיאור ויקיפדיה, משום שלדבריו, האמור מטעה את הקורא להאמין שהיא יותר אמינה ממה שהיא בפועל. לפי המדיניות הרשמית של ויקיפדיה, טענות שמוצגות בערכים חייבות להסתמך על מקורות מהימנים, אשר נוצרו במסגרת תהליך ביקורת עמיתים. מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס הדגיש בעבר שאנציקלופדיות מכל סוג שהוא, אינן מהוות מקור ראשוני, ולכן אין להתייחס אליהן כאל מקור בעל סמכות.

לאורך השנים הועלתה גם הטענה שוויקיפדיה היא מקור בלתי מהימן, משום שלעורכים רבים בוויקיפדיה אין בהכרח תארים או תעודות מוכרות אחרות באקדמיה. מסיבה זו השימוש בוויקיפדיה אינו מקובל בבתי ספר ובאוניברסיטאות רבים. באופן זה, חלק מהמוסדות אוסרים את השימוש בוויקיפדיה כמקור עיקרי, בעוד שאחרים מאפשרים להשתמש בוויקיפדיה רק על מנת למצוא מקורות חיצוניים מוצלחים. ביקורת זו, לעומת זאת, חלה לא רק על ויקיפדיה, אלא על אנציקלופדיות באופן כללי – ישנם מרצים שונים באוניברסיטאות, שדורשים כי הסטודנטים ימנעו מלהשתמש באנציקלופדיות בעת כתיבת עבודות העוסקות בתחום המדעים. על פי מדיניותה הרשמית של ויקיפדיה, התוכן בה לא אמור לשמש כמקור העיקרי במחקרים.

150px|ממוזער|תיאור הומוריסטי של יחסי ויקיפדיה והעיתונות 
150px|ממוזער|תיאור הומוריסטי של שגיאות הנוצרות בגלל שיתוף מידע אוטומטי בין מיזמי קרן ויקימדיה
הספרן פיליפ ברדלי טען בריאיון לעיתון הגארדיאן באוקטובר 2004 ש וכי לטענתו  רוברט מקהנרי ופול ואלי ציינו גם שהקוראים בוויקיפדיה אינם יכולים לדעת מי כתב את הערך אותו הם קוראים. הערך עשוי להיות, כמו גם לא-להיות, כתוב בידי אדם המומחה בתחומו. בגיליון של הוול סטריט ג'ורנל שיצא ב-12 בספטמבר 2006 נערך דיון בין ג'ימי ויילס לדייל הויברג  העורך הראשי של האנציקלופדיה בריטניקה. הויברג התמקד בצורך בשילוב של מומחים באנציקלופדיה. ויילס הדגיש את ההבדלים בין בריטניקה לוויקיפדיה, ואמר כי פתיחות ושקיפות מובילים לאיכות. הויברג טען מנגד שהוא יכול "לרשום מספר רב של קישורים למאמרים המספקים מידע על שגיאות בוויקיפדיה", כאשר ויילס השיב לו בתגובה "אין בעיה! תציל את וויקיפדיה עם ערך טוב" והוסיף קישור לערך העוסק בביקורת על ויקיפדיה שנמצא בוויקיפדיה.

בדצמבר 2005 פרסם כתב העת המדעי Nature מחקר שבדק את רמת הדיוק של ערכי ויקיפדיה. במסגרת המחקר נבדקו 42 ערכים בנושאי מדע בוויקיפדיה האנגלית אל מול בריטניקה. הערכים כללו בין היתר ביוגרפיות של מדענים בולטים. על פי המחקר, הערכים בוויקיפדיה האנגלית שנבדקו הכילו בממוצע ארבע שגיאות או השמטות, והערכים בבריטניקה הכילו בממוצע שלוש שגיאות או השמטות. מסקנת המחקר הייתה כי ויקיפדיה והבריטניקה שקולות מבחינת הדיוק של ערכים מדעיים. עם זאת, עורכי המחקר ציינו שתי חולשות עיקריות של ויקיפדיה:
תוכן שמוצג באופן מבולבל, מבחינת סדר הצגת הדברים והפרשנות שלהם.
משקל רב מדי ניתן לתאוריות שוליות ונתונות במחלוקת.

בעקבות פרסום המחקר, בריטניקה דרשה שכתב העת Nature יפרסם מידע נוסף אודות שיטת המחקר שעמדה מאחורי הבדיקה. בהתבסס על המידע הנוסף אותו Nature הסכימו לחשוף, טענה בריטניקה כי המחקר היה "פגום באופן מהותי", שכן המידע המתומצת שנבדק באנציקלופדיה בריטניקה כלל בין היתר מידע שנכתב עבור הגרסה המיועדת לקוראים צעירים. טענה נוספת שהועלתה מצד בריטניקה הייתה שאף על פי שהמחקר של Nature הראה שכמות השגיאות בוויקיפדיה ובבריטניקה כמעט זהה, פירוט השגיאות העיד על כך שהשגיאות שמוצגות בוויקיפדיה לעיתים רבות כוללות הכללת עובדות שגויות, ואילו במקרה של בריטניקה מדובר בתוכן שהושמט בטעות, מה שהופך את בריטניקה לטענתם ל"הרבה יותר מדויקת מוויקיפדיה, על פי הנתונים". בתגובה, דחה כתב העת Nature טענות אלו ופרסם תגובה נקודתית לטענות הספציפיות.

אחת הביקורות הן שמידע לא מדויק אשר איננו שקר מוחלט עלול להימצא בוויקיפדיה לאורך זמן רב בטרם הוא מאותר ומתוקן. המקרים הידועים ביותר מהסוג הזה אשר דווח עליהם באמצעי התקשורת היו ביוגרפיות של אנשים חיים. האופן בו הסופר והעיתונאי האמריקני ג'ון סיגנטאלר  נאלץ לתקן בעצמו שקרים בוטים בערך אודותיו הראתה כי לעיתים האנשים מושא הערכים הביוגרפים בוויקיפדיה צריכים להיות מעורבים בתהליך העריכה של הערכים אודותיהם על מנת לוודא שלא יוצג מידע שגוי בערכים הללו. באופן זה, במאי 2005 ערך משתמש אנונימי את הערך על סיגנטאלר בוויקיפדיה האנגלית כך שהוא הכיל כמה הצהרות כוזבות ומשמיצות. המידע השגוי היה קיים בערך ממאי ועד ספטמבר 2005 כאשר התגלה על ידי ידידו של סיגנטאלר. התוכן בוויקיפדיה מועתק לעיתים קרובות לאתרי Fork אחרים , וכאשר זה קורה מידע שגוי עלול כתוצאה מכך להופיע במספר מקורות שונים באינטרנט. מצב זה זה יכול ליצור רושם מטעה שיש אמת בטענה מסוימת משום שהיא מופיעה במספר אתרים.

ניסיונות להוסיף מידע שגוי לוויקיפדיה אינן מוגבלות רק לעריכת ערכים קיימים, והן בהחלט עלולות לכלול גם ניסיונות ליצור ערכים חדשים עם מידע שגוי. לאורך השנים היו מקרים בהם משתמשים פעלו בכוונה לשלב בוויקיפדיה מידע שגוי על מנת לבדוק את המערכת, וכדרך להפגין את טענתם בדבר חוסר האמינות לכאורה של ויקיפדיה. על פי כללי ויקיפדיה ניסיונות מכוונים לשלב מידע כוזב ומטעה בערכי ויקיפדיה הם צורה של ונדליזם.

 הרכב קהילת העורכים 
קהילת עורכי ויקיפדיה – האנשים שכותבים את ערכי ויקיפדיה – נתונה אף היא לביקורת לאורך השנים. פרופסור ג'יימס פצר  ביקר את ויקיפדיה כאשר לא הצליח לשנות את הערך אודותיו. כדי להבטיח חוסר משוא פנים, המדיניות בוויקיפדיה האנגלית קוראת לאנשים שיש עליהם ערכים בוויקיפדיה להימנע מלערוך את הערכים אודות עצמם, למעט במקרים בהם נחוצה הסרת השחתה, תיקון מידע לא עדכני, או מידע מטעה. ההקפדה על נקודת מבט נייטרלית בעת הכתיבה בוויקיפדיה היא אחת מהעקרונות המרכזיים במיזם. העיתונאי מארק גלייזר התייחס לדרישה זו כאידיאל בלתי אפשרי בשל ההטיות הבלתי נמנעות של העורכים. על אף שמדיניותה של ויקיפדיה מחייבת שכל הערכים יהיו כתובים מנקודת מבט נייטרלית, ויקיפדיה איננה חסינה מפני ניסיונות של משתמשים קיימים או עורכים אנונימיים לנסות להטות את תוכן הערכים.

מעטה האנונימיות של העורכים בוויקיפדיה ספג לא מעט ביקורות לאורך השנים, כיוון שזה לא תורם למצב בו הכותבים אחראים לתכנים שהם יוצרים. משמעות הדבר היא גם שמספר אנשים יכולים להשתמש בחשבון אחד, ולעיתים קרובות יותר, שאדם אחד יכול להשתמש בחשבונות מרובים, לעיתים רבות בניסיון להכריע דיוני מחלוקת. נוהג זה מכונה שימוש בבובות קש (מכונה גם בשפות אחרות "שימוש בבובות גרב"). שימוש בבובות קש לצורך הכרעת דיוני מחלוקת אינה מקובלת וכאשר מתגלים עורכים שעסקו בכך הם תמיד ייחסמו. בשנת 2011 התרחשה בוויקיפדיה העברית פרשה של שימוש בבובות קש להטיית הצבעות. לאחר שהפרשתה התגלתה, נפתחו ההצבעות מחדש, כמו גם בפרשות ב-2022 וב-2024.

 אנונימיות העורכים 

בוויקיפדיה העורכים אינם נדרשים לזהות את עצמם. העריכה של התוכן באתר תחת מעטה האנונימיות ספגה ביקורת רבה לאורך השנים שכן היא אינה מאפשרת לקיים מצב בו העורכים נושאים באחריות על התוספות שלהם באתר.

לארי סנגר, אשר ייסד את ויקיפדיה יחד עם ויילס, ציין בעבר ש"האנונימיות בוויקיפדיה מובילה לכך שהאתר הופך אטרקטיבי בעיני אנשים שמעוניינים לגרום לצרות, או שרוצים לערער את המיזם, או שרוצים להפוך אותו למשהו שהוא לא – או במילים אחרות, בעיית הטרולים".

בהזדמנויות רבות, העובדה שהאנציקלופדיה פתוחה לעריכות אנונימיות מהווה מקור לבעיות רבות: רשעות, טיפשות, וולגריות והטרדות. בפברואר 2008 מאמר בעיתון SF Weekly  פירט את ניסיונות השווא של עיתונאי לעקוב אחר הזהות האמיתית של המשתמש Griot, שהיה מעורב במלחמת עריכה על הביוגרפיה של ראלף ניידר ופוליטיקאים מקומיים שונים, ובסופו של דבר נחסם מלערוך ערכים בוויקיפדיה משום שהתגלה שהוא השתמש בבובות קש. המאמר שעסק במקרה ציין את ההבדלים בין העיתונות המסורתית לוויקיפדיה: "תגידו מה שתרצו על העיתונות אך לפחות בעיתונות הכתבים לוקחים אחריות על הנכתב בעוד שנדיר לראות זאת בוויקיפדיה". במאמר צוטטו גם דבריו של פול גראבוויץ, מנהל תוכנית המדיה החדשה בבית הספר ברקלי לעיתונאות של אוניברסיטת קליפורניה: "אני חושב שאני מרגיש את אותו הדבר על ויקיפדיה כמו על אתרים אחרים שמיוצרים על ידי אזרחים: שקיפות רבה יותר היא דבר טוב... אנשים צריכים להיות מסוגלים לדעת מי מייצר את המידע."

באוגוסט 2007 הושק האתר WikiScanner אשר פותח על ידי וירג'יל גריפית, חוקר אורח במכון סנטה פה שבניו מקסיקו. האתר מסוגל לבדוק את כל כתובות ה-IP של העריכות שמבוצעות בוויקיפדיה האנגלית על ידי עורכים אנונימיים ולהשוותן לרשימות של כתובות IP שונות ידועות על מנת לבדוק מהן העריכות שמבוצעות על ידי ארגונים שונים ברחבי העולם. הבדיקות של WikiScanner חשפו שבוויקיפדיה האנגלית מבוצעים שינויים מקיפים מטעם ארגונים שונים – כגון סוכנות המודיעין המרכזית, ועדת הקונגרס של הקונגרס הדמוקרטי, דיבולד והממשל האוסטרלי – כאשר לעיתים רבות השינויים שמבוצעים אינם אמינים. יצוין כי WikiScanner רק מגלה ניגודי אינטרסים כאשר מדובר בעורך אנונימי שעורך מחוץ לחשבון קיים ובאופן זה חושף את כתובת ה-IP שלו. יותר קשה להוכיח מקרים של ניגוד אינטרסים כאשר העריכות מבוצעות על ידי עורכים הפועלים דרך חשבון משתמש משום שהמקור לעריכות הללו אינו מוצג לכל, זאת מפני שברוב הוויקיפדיות רק קומץ ממפעילי האתר מסוגלים לבדוק את כתובות ה-IP של משתמשים רשומים.

 עריכה בתשלום או מטעם 

ערכים בעלי עניין מיוחד בקרב עורך או קבוצת עורכים עשויים להשתנות לעיתים רבות כך שישקפו בסופו של התהליך את הדעות אותם עורכים. בעבר עלה כי חברות וארגונים שונים, כמו סוני, מיקרוסופט, נינטנדו, דל, ה-CIA וכנסיית הסיינטולוגיה, כמו גם אנשי צוות בקונגרס האמריקאי, שינו ערכים בוויקיפדיה בעצמם כך שיתוארו באור חיובי. ייתכן שישנם משתמשים הפועלים בוויקיפדיה מטעם ארגונים מסוימים, במעטה האנונימיות, על מנת לנטרל תיאורים שליליים שמתווספים לערכים העוסקים בארגונים מסוימים מידע לאחר שהשינויים הללו מבוצעים.

במאמר של העיתונאי אדווין בלאק "Wikipedia—The Dumbing Down of World Knowledge" משנת 2010, טען בלאק כי התוכן של ערכי ויקיפדיה כולל תערובת של "אמת, חצאי אמת, ומספר שקרים".

בינואר 2007 ריק ג'ליפה מ-CBS ציין שמיקרוסופט הציעה פיצוי תמורת שירותי עריכה עתידיים בערכים בוויקיפדיה העוסקים ב-Office Open XML (OOXML) בתגובה ג'ימי ויילס הביע את התנגדותו למעורבותה של מיקרוסופט בכתיבת האנציקלופדיה: "התאכזבנו מאוד לשמוע שמיקרוסופט נוקטת פעולה זו". מאמר ב-Business Insider מהגיליון שפורסם בספטמבר 2012 עסק במקרה בו התגלה ששני עובדים בקרן ויקימדיה מנהלים עסק יחסי ציבור במקביל לעבודתם בקרן אשר במסגרתו הם עורכים ערכים בוויקיפדיה בתשלום בשם הלקוחות שלהם. באפריל 2014 קבעה ויקיפדיה העברית את מדיניותה ביחס לעריכה בתשלום, במסגרתה נקבע כי ויקיפדיה העברית בעקרון מסתייגת מעריכה בתשלום אך מסכימה אליו בהגבלות מסוימות כגון גילוי נאות ביחס לכל עריכה וכן אובדן זכות הצבעה.

בינואר 2006 התברר כי בוצעו בוויקיפדיה האנגלית עריכות מרובות על ידי אנשי צוות של חברי בית הנבחרים האמריקאי אשר עסקו ב"ניקוי" הביוגרפיות של המעסיקים שלהם והוספת הערות שליליות על יריביהם הפוליטיים. שינויים רבים נוספים בוצעו מכתובת IP שהייתה שייכת לבית הנבחרים. ג'ימי ויילס התייחס לכך בריאיון בו הוא ציין כי לדעתו השינויים שבוצעו על ידם אינם הולמים.

בנובמבר 2007 התווסף מידע שגוי שכלל האשמות קשות בערכי הביוגרפיות של שני פוליטיקאים מדרום-מערב צרפת בוויקיפדיה הצרפתית – ז'אן-פייר גרנד  והלן מנדרו-קולאס. גראנד קרא לנשיא האספה הלאומית הצרפתית ולראש ממשלת צרפת לאכוף את החקיקה על האחריות הפלילית של אתרי אינטרנט ועורכים המפיצים מידע כוזב במטרה להסב נזק. הסנאטור ג'ין לואי מסון  ביקש משר המשפטים של צרפת לציין האם ניתן יהיה להרחיב את האחריות הפלילית על ספקי אינטרנט, בעלי אתרי האינטרנט, והאנשים שהפיצו את התוכן משמיץ. שר המשפטים הצרפתי סירב לעשות זאת.

באפריל 2008 הארגון "Committee for Accuracy in Middle East Reporting in America" ארגן דרך הדואר האלקטרוני קמפיין נרחב בהשתתפות של עורכים מרובים לתיקון עיוותים בערכי הוויקיפדיה האנגלית הנוגעים לישראל. קטעים מתוך כמה מהמיילים פורסמו בגיליון של המגזין הארפר שיצא ביולי 2008. הדיפלומט הישראלי דוד סרנגה ציין בעבר שוויקיפדיה האנגלית בדרך כלל מציגה את ישראל באופן הוגן. כאשר הועלתה בפניו העובדה שהערך על ישראל כלל בוויקיפדיה האנגלית את המילה "כיבוש" תשע פעמים, ואילו הערך על הפלסטינים בוויקיפדיה האנגלית כלל את המילה "טרור" רק פעם אחת הוא השיב בתגובה: "זה אומר רק דבר אחד – הישראלים צריכים להיות פעילים יותר בוויקיפדיה. במקום להאשים את האתר, הם צריכים לגשת לאתר הרבה יותר, ולנסות לשנות אותו".

ב-31 באוגוסט 2008 פרסם הניו יורק טיימס מאמר המפרט שינויים שונים שבוצעו בביוגרפיה של מושלת של מדינת אלסקה שרה פיילין בוויקיפדיה האנגלית בעקבות מינויה כמועמדת של הסנאטור ג'ון מקיין, שהיה מועמד המפלגה הרפובליקנית לתפקיד נשיא ארצות הברית, לתפקיד סגנית הנשיא לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008. במהלך 24 שעות לפני פרסום ההודעה על הבחירה בפיילין, בוצעו 30 שינויים מהותיים בערך של שרה פיילין בוויקיפדיה האנגלית, כאשר רובם כללו הוספת פרטים מחמיאים, על ידי משתמש עם שם המשתמש "Young Trigg" . בהמשך נודע שמשתמש זה גם עבד בקמפיין של ג'ון מקיין, וכי הוא החזיק חשבונות משתמש מרובים בוויקיפדיה.

 מיעוט נשים 

ממוזער|left|מנכ"לית קרן ויקימדיה לשעבר סו גרדנר פירטה בעבר סיבות שונות, שהועלו בפניה על ידי עורכות שונות, לכך שנשים נוטות לא לערוך בוויקיפדיה.

בין 84 ל-91 אחוזים מעורכי ויקיפדיה הם גברים. ב-2011, ויקימדיה שמה לה למטרה להגדיל את שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה בעולם לכ-25% אחוז עד שנת 2015, אולם באוגוסט 2014 הודה מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי ויקימדיה נכשלה בכך וכי בכוונתה להכפיל את מאמציה לצמצום הפער. באפריל 2015 החליטה ויקימדיה להשקיע 250,000 דולר במיזם שנועד לצמצם את הפער המגדרי. במאמצים לצמצום הפער נכללים סדנאות עריכה לנשים, במסגרת מיזם ויקי נשים ובמסגרת שיתופי פעולה עם מוסדות לימוד ותרבות, תחרויות כתיבה ייעודיות, כינון כנסים והרצאות והעלאת מודעות לנושא בקרב הציבור. בשנת 2014 השקיעה הקרן הלאומית למדע בארצות הברית 200,000 דולר במחקר הפער המגדרי בוויקיפדיה. באותה שנה, בוויקיפדיה העברית החל מיזם ויקי נשים להשגת מטרות אלו.

סקר העורכים הראשון של ויקימדיה ישראל שבחן את הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית נערך במאי 2013 בקרב 320 עורכי ויקיפדיה העברית. הסקר מצא כי שיעור הנשים עומד על 23% ושיעור הגברים על 76%. החוקרת שלומית ליר, שחקרה את הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית במסגרת עבודת הדוקטורט שלה, טוענת כי ויקיפדיה העברית משעתקת את ההיררכיה של השפה ושל הערכים הגבריים ומאמצת אותם לתוכה, וכי דיונים בין העורכים הופכים לעיתים לזירות התגוששות. ליר טוענת כי השיח בוויקיפדיה מאוד כוחני ואינו מסביר פנים, והדבר יוצר תחושה לא נעימה בעיקר בקרב עורכות חדשות שמבקשות לתרום אולם נתקלות בתוקפנות. לדבריה, ויקיפדיה העברית, בניגוד לזירות אינטרנט אחרות כמו פייסבוק, יוצרת תחושות ניכור, דחייה ופחד שגורמות לנשים להימנע מתרומה לוויקיפדיה. ב-2011 טען יו"ר עמותת ויקימדיה ישראל, תומר אשור, כי הדומיננטיות הגברית בוויקיפדיה אינה נובעת ממדיניות מפלה אלא מהתרבות הארגונית בוויקיפדיה. לדבריו, תרבות העריכה הלוחמנית והאגרסיבית שקיימת בוויקיפדיה מרחיקה עורכים חדשים, ועוד יותר – עורכות.

 הטיה מערכתית 

ויקיפדיה הואשמה בהטיה מערכתית, דהיינו, לעיתים רבות עורכים בוויקיפדיה באופן בלתי מודע מפיצים באתר דעות קדומות שונות ומגוונות. אף על פי שהמאמרים בעיתונים שעוסקים בוויקיפדיה בדרך כלל מתמקדים במקרים של שגיאות עובדתיות קטנות בערכים מסוימים בוויקיפדיה, אשר לעיתים טריוויאליות, לאורך השנים עלו חששות מצד גורמים שונים לגבי השפעות רחבות היקף, אשר כנראה לא מכוונות, הנובעות מהשימוש הגובר בוויקיפדיה ככלי חיפוש מידע. במאמר שכתב ב-Times Higher Education  האשים הפילוסוף מרטין כהן  את ויקיפדיה בכך ש"הפכה למונופול" אשר כוללת את "כל הדעות הקדומות והבורות של יוצריה".

 תפיסת חשיבות 

בוויקיפדיה קיימים קווים מנחים שונים המשמשים את העורכים להחליט אם נושא מסוים מספיק חשוב על מנת שיוקדש לו ערך עצמאי. יישום הכללים הללו כפוף לביקורת רבה. בעבר הוסר מוויקיפדיה האנגלית ערך שעסק בדונה סטריקלנד לפני שהיא זכתה בפרס נובל בפיזיקה לשנת 2018. ההצדקה להסרה של הערך הייתה שהערך לא היה בעל חשיבות רבה מספיק המצדיקה את קיומו כערך עצמאי בוויקיפדיה האנגלית.

לאורך השנים עלתה גם ביקורת על הנטייה לכסות נושאים ברמת פירוט שאינה מידתית לחשיבות הנושאים. לדוגמה, סטיבן קולבר שיבח בעבר באופן אירוני את ויקיפדיה על כך שיש בה ערך ארוך יותר על חרב אור מאשר על עיתונות. בריאיון לגרדיאן דייל הויברג ציין ש"אנשים כותבים דברים שמעניינים אותם, ישנם נושאים רבים במיוחד שאין עליהם כיסוי, אך המידע החדשותי על האירועים האחרונים מכוסה בפירוט רב. הערך על ההוריקן פרנסס  בוויקי האנגלית גדול פי חמישה מאשר הערך על אמנות סינית, והערך על אופרת הסבון הבריטית Coronation Street גדול פי שניים מהערך על טוני בלייר. מנגד, המצדדים בקיומם של קריטריונים להכללה הפחות מחמירים בוויקיפדיה מציינים שהסיקור הנרחב לו זוכה תחום התרבות הפופולרית אינו מגביל בהכרח את מרחב הערכים שעוסקים בנושאים הרציניים יותר.

אתר משלים לוויקיפדיה האנגלית, Deletionpedia, הוקם במטרה לבצע גבויים לערכים שנמחקים מהוויקיפדיה האנגלית על מנת להנגיש את המידע לציבור. הערך על אתר זה אף עמד בפני הצבעת מחיקה בוויקיפדיה האנגלית, אך שרד את ההצבעה.

בעוד שבוויקיפדיה האנגלית נדרשת השגת הסכמה כללית למחיקת ערכים (ומכאן שהדיונים בדבר מחיקת ערכים בוויקיפדיה האנגלית אינם נחשבים להצבעות), בוויקיפדיה העברית התקבלה מדיניות לפיה נדרש רוב של 55% בהצבעות על מחיקת ערכים, כאשר לא נדרשת כמות מינימלית של מצביעים בהצבעות המחיקה. בהצבעות הללו רשאים להשתתף רק משתמשים רשומים עם ותק של חודש אחד לפחות ו-100 עריכות במרחב הערכים, הקבצים, הקטגוריות, או התבניות ב-90 הימים לפני פתיחת ההצבעה.

 הטיה מגדרית 
ישנה מחלוקת מתמשכת אודות מידת ההטיה המגדרית והסקסיזם בוויקיפדיה. הטענות בדבר הטיה מגדרית בוויקיפדיה מתבססות בעיקר על העובדה שבין 84 ל-91 אחוזים מעורכי ויקיפדיה הם גברים, וכי נתונים אלו לכאורה מובילים להטיה מערכתית. לאורך השנים הועלתה ביקורת על כך מצד כמה עיתונאים ואנשי אקדמיה שטענו שלא רק שחסרות עורכות בוויקיפדיה, אלא גם שהנושאים שזוכים לכיסוי בוויקיפדיה מושפעים רבות מהדומיננטיות הגברית בקרב העורכים. קרן ויקימדיה מודעת לפער המגדרי ולהשלכותיו והציבה בראש סדר עדיפויותיה את הצורך לצמצם אותו.

סוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית קיבלה חשיפה תקשורתית רבה בספטמבר 2016, לאחר שההיסטוריונית, שרון גבע, טענה לאפליה מגדרית בוויקיפדיה, הפוגעת בערכים שנוצרו במסגרת מיזם שהובילה בשם "מעלים ערך", שנועד ליצור ולהרחיב ערכים על נשים בוויקיפדיה העברית. במסגרת הפרויקט, נוצרו והורחבו כ-80 ערכים על נשים. על חלק מהערכים האחרים התנהל דיון לגבי חשיבותם האנציקלופדית, על חלקם הועלתה הצבעה בה השתתפו העורכים, והוחלט למחוק שני ערכים בטענה כי אין להם חשיבות אנציקלופדיית. חלק מכלי התקשורת הביעו ביקורת כלפי צעד זה וטענו כי ויקיפדיה העברית מוחקת ערכים של נשים וכי היא אינה מכירה בחשיבות האנציקלופדית של נשים. גבע טוענת כי היחס לאותם ערכים משקף את מקומן של נשים בהיסטוריה בכלל ובוויקיפדיה בפרט, ובספטמבר 2016, החליטה להפסיק את הפרויקט לאחר שמאסה לדבריה מהיחס הכוחני, המשפיל והמבזה שהיא וחברי הפרויקט נאלצו להתמודד איתו במשך השנים מצד עורכי ויקיפדיה. מנגד, עורכים ותיקים בוויקיפדיה העברית טענו כי לוויקיפדיה, מעצם היותה אנציקלופדיה, ישנם גבולות וכי לא כל תוכן ראוי להימצא באנציקלופדיה. לדבריו, יצירת ערכים על נשים חסרות חשיבות אנציקלופדיית (עליהן נכתב ערך רק משום שהן נשים) מהווה מעילה באמון הקוראים ופוגעת בנשים שכן זכו לערך בוויקיפדיה בזכות עצמן, ולא רק משום שהן נשים. גרשוני איילהו ביצע ניתוח בוויקיפדיה העברית ומצא כי בממוצע – אורך ערכים על ביוגרפיות של נשים וגברים זהה, וכי שיעור המחיקות של ביוגרפיות של נשים ושל גברים דומה גם כן. בעקבות הסיקור התקשורתי, פורסם בדצמבר 2016 סרטון קצר של הבמאי אלון לוי העוסק בסוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית.

 הטיה תרבותית-פוליטית 
ממוזער|מכתב לקרן ויקימדיה מטעם התובע הפדרלי אד מרטין  ב-24.4.2025, אשר מתאר פעולות מצד הקרן שעלולות להפר את תנאי הטבות המס שלה כעמותה אמריקאית. למשל: מתן אפשרות לגורמים זרים לתמרן מידע בוויקיפדיה ולהפיץ תעמולה לציבור האמריקאי, באופן שמנוגד למטרה החינוכית המוצהרת של הקרן.

ביקורת נוספת שהועלתה לאורך השנים מצד מבקרים שונים היא שישנה הטיה פוליטית ליברלית בערכי ויקיפדיה. ג'ימי ויילס התייחס בעבר לטענה זו באומרו כי "קהילת ויקיפדיה מאוד מגוונת, וכוללת ליברלים, שמרנים, ליברטריאנים וכדומה'" אך מנגד ציין גם ש"קהילת ויקיפדיה היא מעט יותר ליברלית מאוכלוסיית ארצות הברית משום שאנו קהילה גלובלית, וקהילת דוברי האנגלית הבין-לאומית מעט יותר ליברלית מאוכלוסיית ארצות הברית, אף על פי שאין נתונים או מחקרים רשמיים שמאמתים זאת". בעבר, בשל התפישה הרווחת בקרב אנשים מסוימים שלערכי ויקיפדיה יש הטיה ליברלית, יצר אנדרו שלאפלי  בתגובה את האתר קונסרבפדיה המכיל רשימה של דוגמאות להטיה ליברלית לכאורה בוויקיפדיה. לורנס סולומון  מה-National Review התייחס בעבר לערכים בוויקיפדיה כמו התחממות כדור הארץ, תכנון תבוני, ופסק דין רו נגד וייד, על מנת להדגים כיצד ערכים אלו מוטים לטובת הדעות הליברליות אודות הנושאים הללו.

בשנת 2012 ניתחו שיין גרינשטיין ופנג ג'ו את הערכים בוויקיפדיה העוסקים בפוליטיקה האמריקנית. ממחקרם עלה כי ככל שלאותם ערכים תרמו יותר עורכים, כך הם הפכו לפחות מוטים, וכי פחות ערכים מבין הערכים החדשים בוויקיפדיה – אשר ביצירתם היו מעורבים יותר עורכים – היו בעלי "הטיה לצד של המפלגה הדמוקרטית" בהשוואה למה שהיה נפוץ יותר בשנים הראשונות של ויקיפדיה.

לארי סנגר, ממייסדי ויקיפדיה, עזב את ויקיפדיה בשנת 2002 ומאז ועד היום נוהג לבקר במידה רבה את מיזם ויקיפדיה. לטענתו המקור לחוסר האמינות של ויקיפדיה הוא, בין היתר, בכך שלא ניתנת עדיפות למומחים בתחומים השונים. סנגר האשים את ויקיפדיה על נטייה לצד השמאלי במפה הפוליטית. במאמר שפרסם בבלוג שלו בחודש יוני 2021 כתב סנגר על הנטייה השמאלית המובהקת בחלק מהערכים בוויקיפדיה באנגלית. הוא הביא מספר דוגמאות כיצד ערכים על נבחרי ציבור דמוקרטים או על הפריצה לקפיטול מוצגים באופן חד-צדדי ומהווים ההפך ממדיניות הנייטרליות של ויקיפדיה (NPOV) כפי שמופיעה בדפי המדיניות שלה.

 הטיה גזענית 
הספרות המחקרית מצביעה על כך שבוויקיפדיה ישנה הטיה אירופוצנטרית והטיה גזעית  לפיהן, קיימת עדיפות לפרספקטיבה ולתחומי העניין של האדם הלבן המערבי, לכאורה כתוצאה מכך שמרבית העורכים בוויקיפדיה הם לבנים וחיים במדינות מערביות. נשיא קרן ויקימדיה ג'יימס הייר ציין בעבר שחלק ניכר מההיסטוריה השחורה לא קיימת בוויקיפדיה, משום שערכי ויקיפדיה נכתבים בעיקר על ידי עורכים לבנים. הערכים שקיימים בוויקיפדיה האנגלית על נושאים שקשורים לאפריקה, נערכים בעיקר על ידי עורכים באירופה ובאמריקה הצפונית, ולכן משקפים את הידע שיש להם בנושא ושאותו הם צרכו בעיר מהתקשורת אשר "נוטה להנציח דימוי שלילי" בכל הקשור לאפריקה. מאירה ליריאנו, ממרכז שומבורג לחקר התרבות השחורה  טענה בעבר שהמחסור במידע בוויקיפדיה על ההיסטוריה השחורה יוצר את הרושם שלא מדובר בנושא חשוב.

המשורר ההיספני אלחנדרו מרגויה  הדגיש בעבר כמה חשוב עבור היספנים להיות עורכים בוויקיפדיה משום ש"זה מקור מידע חשוב ממנו אנשים רבים צורכים מידע".
 הסכסוך הישראלי-פלסטיני 

סיקור הסכסוך הישראלי-פלסטיני בוויקיפדיה הוא נושא שעלה לכותרות במיוחד בעקבות מלחמת חרבות ברזל. הסכסוך הישראלי-פלסטיני מקבל סיקור רחב בוויקיפדיה, אך סיקור זה ספג לעיתים ביקורת על הטייתו הנתפסת. יש המשווים בין ויקיפדיה העברית לוויקיפדיה הערבית, כאשר הראשונה מואשמת בהטיה פרו-ישראלית והשנייה בהטיה פרו-פלסטינית.

באוגוסט 2014, במהלך מבצע צוק איתן, היורוניוז דיווח כי ויקיפדיה האנגלית דאגה לשמור על נייטרליות, וזאת לעומת ויקיפדיה הערבית והעברית, שהתעלמו מפגיעה באזרחים מהצד השני.

במהלך הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, גורמים פרו-ישראליים האשימו גם את ויקיפדיה האנגלית בהטיה פרו-פלסטינית. ד"ר שלומית ליר, חוקרת ויקיפדיה מאוניברסיטת חיפה כתבה בשנת 2024 דוח, המבוסס על ניתוח תוכן וראיונות, בנושא הטיה אנטי-ישראלית בוויקיפדיה האנגלית. הדוח נכתב עבור הקונגרס היהודי העולמי והוצג על ידי ד"ר ליר באירוע רב משתתפים שהתקיים במטה האו"ם בז'נבה, דבר שהוביל להתייחסות תקשורתית ולפניות לקרן ויקימדיה כדי לקדם בדיקה של הנושא.

בשנת 2024, פרופ' שירה קליין טענה כי בוויקיפדיה העברית קיים עיוות משמעותי ושיטתי של המידע, שנובע מנרטיב ימני-לאומני ישראלי. לדבריה, ויקיפדיה העברית מסלפת באופן שיטתי ומכוון את האמת ההיסטורית והמשפטית, ומציגה לקוראיה הסברה בסגנון הסברה מטעם ממשלת ישראל, ולא אחת מנותקת ממקורות מהימנים ומהקונצנזוס המחקרי האקדמי. היא הראתה גם כיצד ניסיונות של עורכים לתקן את העיוותים נדחו שוב ושוב על ידי עורכים אחרים, מה שמצביע על מגמה מכוונת ועקבית של שימור הנרטיב המוטה.

 תרבות הדיון 

קהילת עורכי ויקיפדיה תוארה לאורך השנים כ"כת", אם כי לא תמיד בהקשר שלילי. במקרים רבים הקהילה מסייעת לוודא שכולם יתנהגו בנימוס ובכבוד זה לזה, ושבמקרי מחלוקות, ינסו העורכים לחתור לפתור את חילוקי הדעות באמצעות הסתמכות על מקורות מהימנים, הקפדה על הכללים שבדפי המדיניות, וחתירה לקונצנזוס בדרכים המקובלות במקרים של חילוקי דעות.

לאורך השנים הועלתה גם ביקורת מצד גורמים שונים על רמת הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה בוויקיפדיה אשר בהם המתדיינים עשויים להציג רשימה ארוכה של טיעונים מגוונים ולספק קישורים לתצפיות אמפיריות שמוכיחות את טיעוניהם כאשר הצד השני יבחר להתעלם לחלוטין מכל המידע שהוצג בפניו. מחקר אקדמי אודות הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה של ויקיפדיה מצא כי רמת הדיון בין העורכים על נושאים שנויים במחלוקת לעיתים רבות מתדרדרת לסכסוכים שאינם פרודוקטיביים.

תלונה נוספת שעלתה לאורך השנים מתמקדת בכך שלעיתים פועלים בערכי ויקיפדיה עורכים שמנסים לכפות השקפותיהם על מנת שדעתם תהא הדומיננטית בערכים מסוימים. מקרים מהסוג הזה בדרך כלל מובילים למלחמות עריכה ולהגנה על ערכים. בוויקיפדיה האנגלית הוקמה ועדת בוררות שעוסקת במקרים החמורים ביותר של חילוקי דעות והפרות של המדיניות באתר. בנוסף, במטרה לשים קץ למלחמות עריכה חוזרות ונשנות על ערכים מסוימים, הוסיף ג'ימי ויילס בוויקיפדיה האנגלית את כלל שלושת השחזורים לפיו משתמש אשר משחזר ערך יותר משלוש פעמים בפרק זמן של 24 שעות יכול להיחסם.

ביקורת הושמעה גם על תהליך החתירה לקונצנזוס ודפוס ההתנהגות של "אינטליגנציית הנחיל". העיתונאי הבריטי אוליבר קם  הביע ספקנות במאמר בטיימס לגבי התלות בקונצנזוס בעת יצירת תוכן בוויקיפדיה: "בוויקיפדיה לא חותרים לכתוב את האמת אלא חותרים להשיג הסכמה כללית" וכי בשל כך התוצאה הסופית היא שוויקיפדיה "נשלטת על ידי מי שצועקים הכי חזק במשך הזמן הרב ביותר".

 שימוש בתכנים בעייתיים
לאורך השנים הועלתה ביקורת על כך שבמקרים רבים משולבים בערכי ויקיפדיה תמונות בעייתיות. בוויקיפדיה האנגלית, ובמספר מהדורות אחרות של ויקיפדיה ערכים העוסקים בנושאים כגון צואה, גופה, פין, פות ועירום מוצגות תמונות פוגעניות אשר זמינות לכל מי שיש לו גישה לאינטרנט, כולל ילדים. בשרתי ויקיפדיה מאוחסנים גם תמונות וקטעי וידאו בעלי תוכן מיני, כגון תמונות וקטעי וידאו של אוננות ושפיכה, איורים של זואופיליה, ותמונות מסרטים פורנוגרפיים. בנוסף לכך ישנם מספר ערכים בוויקיפדיה האנגלית בהם מוצגות תמונות לא מיניות של ילדים עירומים.

בערך בוויקיפדיה האנגלית העוסק באלבום של להקת הרוק הגרמנית סקורפיונס Virgin Killer מוצגת העטיפה המקורית של האלבום, המציג ילדה ערומה. העטיפה המקורית של האלבום הייתה שנויה במחלוקת ולכן לא נעשה בה שימוש במספר מדינות בהן יצא האלבום לשווקים. בדצמבר 2008 הגישה לערך של האלבום Virgin Killer בוויקיפדיה האנגלית נחסמה במשך ארבעה ימים על ידי רוב ספקי האינטרנט בבריטניה לאחר שהארגון Watch Watch Foundation החליט שעטיפת האלבום עלולה להיות בלתי חוקית ועל כן הוסיף את כתובת הערך ל"רשימה שחורה" שהוא מספק לספקי האינטרנט הבריטים.

באפריל 2010 לארי סנגר, מהמייסדים המקוריים של ויקיפדיה, כתב מכתב ל-FBI ובו תיאר את חששותיו מכך שישנם בשרתי ויקיפדיה תמונות של פורנוגרפית ילדים, בניגוד לחוק הפדרלי בארצות הברית. סנגר הבהיר מאוחר יותר כי התמונות לא היו של ילדים אמיתיים, אך אמר כי הם מהווים "ייצוג ויזואלי של התעללות מינית בילדים". סנגר גם הביע חששות לגבי גישה לתמונות הללו בשרתי ויקיפדיה מבתי הספר. דובר קרן ויקימדיה ג'יי וולש דחה בתוקף את ההאשמה של סנגר, ואמר שלוויקיפדיה אין "חומר שנראה לנו בלתי חוקי. אם היה לנו, היינו פועלים להסיר אותו". בעקבות התלונה של סנגר, ג'יימי ויילס מחק תמונות שונות משרתי ויקיפדיה מבלי להתייעץ על כך קודם עם הקהילה. לאחר שהועלתה הטענה כי התמונות נמחקו בחופזה, ווילס ויתר מרצון על כמה מהסמכויות בהן הוא החזיק עד אז כחלק מהסטטוס שלו כמייסד של ויקיפדיה. הוא כתב בהודעה ברשימת הדיוור של קרן ויקימדיה כי הוא החליט לוותר על הסמכויות המסוימות אשר בהן הוא החזיק "כדי לעודד דיון זה על נושאים פילוסופיים / תוכן אמיתי, במקום שהדיון יתמקד בי ועל כך שפעלתי בחופזה". חלק מהתמונות שנמחקו בתקרית זו במהלך 2010 הועלו מאז שוב לשרתי ויקיפדיה.

ויקיפדיה העברית נחשבת כמחמירה בתחום הפורנוגרפיה, כאשר ככלל אוסרת על כתיבת ערכים על סרטי פורנו ועל שחקני פורנוגרפיה. כן אוסרת הקהילה על הצגת תמונות גוף של הדמות וכן מתן קישורים חיצוניים לאתרי סקס. עם זאת, כן יש ערכים בודדים הדנים על סרטי פורנו או שחקני פורנו פופולרים מספיק, לדוגמה: שתי בנות כוס אחת.

 חשיפה להשחתה 
כאנציקלופדיה מקוונת אשר כמעט כל אחד יכול לערוך, לוויקיפדיה יש לא מעט בעיות עם מקרי השחתה בערכים, אשר כוללים בין היתר ריקון תוכן הערכים, הוספת קללות או דברי הבל. לאורך השנים פותחו מגוון כלים אשר זמינים למשתמשים ולמפעילי המערכת בוויקיפדיה על מנת להילחם במקרים של השחתה, כאשר במקרים רבים העורכים שעסקו בהשחתה נחסמים ובוטים מתקנים את ההשחתות באופן אוטומטי. לרוב המקרים של השחתה בוויקיפדיה משוחזר תוך זמן קצר. מחקר של פרננדה ויגאס מ-MIT Media Lab  ומרטין ווטנברג וקושאל דייב מ-IBM Research  מצא שרוב מקרי ההשחתה שוחזרו בתוך פרק זמן של כ-5 דקות בלבד, אולם הם קבעו שיהיה זה "בלתי אפשרי להגדיר באופן ברור מה נחשב בדיוק להשחתה". בעוד שמרבית מקרי ההשחתה כוללים ריקון תוכן של ערכים או הוספת נאצות וקללות משוחזרים באופן מהיר יחסית, מקרים בהם ההשחתה פחות ברורה, כאשר ההשחתה מבוצע בערך עם כמות קטנה יחסית של עוקבים, עלולים להישאר במשך תקופות ממושכות יותר.

מחקר מ-2007 אשר מדד את מספר הצפיות בפועל של ערכים עם תוכן "פגום", סיכם כי "42% מהנזק תוקן כמעט באופן מיידי, כלומר, לפני שהוא היה עלול לגרום לבלבול, לפגוע במישהו או להטעות מישהו. אף על פי כן, ישנם עדיין מאות מיליוני צפיות בערכים עם תוכן "פגום".

 ביקורות מצד ישראלים 
טל אלכסנדרוביץ' אמרה: "אין ספק שאנשים וחברות בודקים איך נראה הערך של הארגון שלהם בוויקיפדיה. אבל כמו שלמדנו בשיעור ראשון בלימודי תקשורת שאין דבר כזה אובייקטיביות מלאה, כך גם בוויקיפדיה אין. וכשאנחנו מסתכלים על הערכים מהצד של גורם אינטרסנטי, ברור שיש דברים שלדעתנו לא מודגשים ולא מובלטים מספיק או שלא נראים בצורה הנכונה מבחינתנו. ויש את הקושי בדיאלוג עם ויקיפדיה כדי לשנות את זה. קשה לתקשר עם הדבר הגדול הזה שנקרא ויקיפדיה".

קישורים חיצוניים





 יעקב הכט, על "חוויית המשתתף" בוויקיפדיה, באתר איגוד האינטרנט הישראלי, 4 באפריל 2014




הערות שוליים

קטגוריה:אנציקלופדיית ויקיפדיה
קטגוריה:ביקורת