הכלה והשתלבות בחינוך

הֲכָלָה והשתלבות היא תפיסה העומדת בבסיס מודל ההכלה או ההכללה המיישם את הטענה כי ילד עם צרכים מיוחדים הוא שווה זכויות לכל ילד אחר, ועל כן זכותו הבסיסית היא ללמוד יחד עם עמיתיו, בני אותה קבוצת גיל בתוך מערכת חינוך אחת, וככל שניתן אין להדירו למסגרת נפרדת.

הכלה של כל התלמידים במערכת החינוך והשתלבות בה הן חלק מהמתווה החדש של משרד החינוך המאפשר לכל תלמיד למצות את יכולותיו בתוך המסגרות החינוכיות השונות, מתוך אחריות לרווחתו ולקידומו, וכדי שיקבל מענה ההולם את צרכיו המיוחדים במסגרת החינוכית שבה הוא לומד.

 מטרה 
משרד החינוך יכיל וישלב את תלמידי החינוך המיוחד אשר בוחרים להשתלב בחינוך הרגיל מתוך התפיסה וההשקפה שלפיה כל תלמיד זכאי ללמוד בקרב קהילתו הקרובה ולחוות בה חיים משותפים לאורך כל שעות היום, במוסדות החינוך, בשעות הפנאי ובמבחר מסגרות שמחוץ למוסדות החינוך. ומתוך ההכרה כי מענים שונים לתלמידים שונים מעניקים ערך מוסף לכל כיתה ומקדמים את כולה.

 רקע לשינוי הגישה 
הגישה העולמית הדוגלת בשיווין זכויות סיפקה את הבסיס לשינוי ויישום רעיון ההכלה גם בהקשרו של המוסד החינוכי. ההכלה מעוגנת בחוק ביחד עם העקרונות למניעת אפליה. ובאה לידי ביטוי באירועים הבאים:

 הצהרת סלמנקה (UNESCO ,1994) העוסקת בפלורליזם חברתי, ומדגישה את הרעיון כי אין ליצור מסגרות נבדלות לתלמידים המפגינים שונּות, מעודדת שיטות הוראה מתאימות הממקמות את תלמיד ואת צרכיו במרכז. הצהרת סלמנקה משקפת את תהליך השינוי שעברה החשיבה החינוכית בהקשר של תלמידים בעלי צרכים מיוחדים בעולם המערבי וגם בישראל.
 אמנת האו"ם לזכויות הילד (1989) הקובעת את זכויותיהם של ילדים בגין חופש מאפליה ובגין ייצוג רצונותיהם ודעותיהם.
 מסמך עקרונות בהכלה של אונסקו (UNESCO, 2005) המצוינת את זכותם של ילדים לחינוך חובה וחינם, לשוויון בהכלה ובאי אפליה ולחינוך איכותי בתכניו ובתהליכיו. עקרונות אלו גזורים מהתפיסה ההומניסטית, המחויבת לאפשר לכל בני האדם חיים אנושיים של כבוד המסמך מדגיש את הצורך בגמישות ובפתיחות למגוון הן בהקשר המבני הן בהקשרים אחרים כגון: הצבת מטרות ובחירת יעדים המאפשרים לכל תלמיד לקבל הזדמנויות מיטביות לחינוך ולהתפתחות. הדגש הוא על המערכת המציבה לעצמה יעדים המאפשרים ללומדים המגוונים למצוא מענים כל אחד בהתאם לצרכיו. וזאת בשונה מהתמקדות בקבוצה מסוימת שאותה מבקשים לקדם או לשנות. כלומר, לא הפרט מתאים את עצמו למערכת אלא המערכת מנסה להגמיש את עצמה במטרה לתת מענים לצרכים מגוונים בתוך מסגרת של נורמות חברתיות מקובלות בקהילה ובעולם (כגון התחשבות בזולת).
אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות (2006) הקוראת לכל המדינות החברות להבטיח מערכת חינוך כוללת בכל הרמות.

 גישת ההכלה (הכללה) 
גישת ההכלה (Inclusion) מקבלת את האחר כפי שהוא, גם אם הוא שונה מהנורמה. הגישה מבוססת על המודל החברתי ולפיה מוגבלות היא מצב של אינטראקציה בין הפרט לבין סביבתו והעזרה הניתנת לו ולא תכונה של הפרט. החברה מחליטה כיצד להעריך וכיצד לשפוט את האדם עם הלקות ולכן אפקט הלקות הוא תוצר של הגדרה חברתית.

 תפיסה חינוכית מכילה 
לפי גישה זו מתאימים את המסגרת לילד ולא את הילד למסגרת. תלמידים עם מוגבלויות מכל סוג שהוא משולבים באופן מלא בכיתות של החינוך הרגיל בליווי שירותים ותמיכה מתאימים שמספק בית הספר. להבדיל מגישת האינטגרציה אשר שמה דגש על הקרבה ומעודדת אפשרויות לאינטראקציה חברתית ומודל הזרם המרכזי (mainstreaming) המתייחס לשילוב ילדי החינוך המיוחד בהתאם ליכולתם, גישת ההכלה דוגלת בשותפות מלאה המקיימת שישה עקרונות הנוגעים לתלמידים עם מוגבלויות:

 בחירה שווה בבית ספר בו הם חפצים, כפי שניתנת לילדים שאין להם מוגבלות.
 ייצוג של ילדים עם מוגבלויות בבתי הספר הרגילים בהתאמה לשכיחותם באוכלוסייה.
 קבלה מלאה שלהם לכיתות הכלליות, לא תתאפשר דחייה על בסיס סוג או היקף המוגבלות.
 הנגשה של הסביבה בהתאם למוגבלות והתאמה של החינוך הכללי לתלמידים עם הצרכים המיוחדים מבחינת הגיל כך שלא יתקיימו שתי כיתות נפרדות.
 תמיכה לתלמידי החינוך המיוחד בתוך הכיתה ומחוצה לה, בכל מסגרת משותפת.
 דרכי ההוראה בכיתה יעודדו אינטראקציה של התלמידים הלמידה תתקיים דרך למידה שיתופית והוראת עמיתים.

בית הספר נדרש לשינוי ארגוני ולהנגשת חינוך חינם איכותי לכל הילדים בעלי המוגבלויות בקהילה בה הם חיים. שילובם של תלמידים עם צרכים מיוחדים במסגרות חינוך רגילות מחייב תפיסה חינוכית מכילה תוך התייחסות למגבלות ומציאת מענה לצרכים המיוחדים. בית הספר יספק את השירותים המיוחדים הנותנים תמיכה והתאמה לצרכים של התלמיד המשולב. מערך השירותים הוא רחב וכולל בהתאם למגבלה: הסעות, סייעות, הוראה מתקנת, טיפולים פרה-רפואיים, תרפיה, מורה לחינוך מיוחד, פסיכולוג ויועץ חינוכי.

 ההבדל בין שילוב והשתלבות 
ועדת דברת המליצה להעדיף את "השתלבות" על "שילוב" כדי לבטא את המעבר ממבחן הכוונה למבחן התוצאה ההשתלבות היא התוצאה המצופה ממעשה השילוב. פרופ' שונית רייטר, מהחוקרים וההוגים המובילים של החינוך המיוחד בישראל המקדמת את רעיון ההכלה, ממליצה להשתמש במושג: "השתלבות", מפני שהוא מציין באופן ברור יותר תהליכים של אינטראקציה בין הפרט לסביבתו ומדגיש שלא מדובר בתבחינים מדידים.

 'זירות הפעולה' של הכלה והשתלבות 
הכלה והשתלבות במוסד החינוכי באות לידי ביטוי במתן מענים מרובים למגוון צרכים בארבע 'זירות הפעולה' המאפשרת התבוננות מעמיקה והוליסטית הרואה במוסד החינוכי אורגניזם אחד שלו מגוון צרכים ומגמות: הכלה פדגוגית, הכלה רגשית-חברתית, הכלה ארגונית והכלה סביבתית. בכל זירה יש שלושה תחומים: תרבות ארגונית, הוראה-למידה-הערכה ופיתוח מקצועי. סדרת המענים מאפשרת לכל תלמיד להתקדם ולממש את יכולותיו, למצוא עניין, להרחיב את כישוריו החברתיים ולהעשיר את עולמו הרגשי.

 הכלה והשתלבות במוסד החינוכי העולמי 
שיעור התלמידים עם מוגבלות המשולבים באופן מלא משתנה לפי ארץ המגורים ולפי סוג מוגבלות, ככל שהמוגבלות גבוהה יותר כך שיעור השילוב נמוך יותר. בדנמרק 99% מהתלמידים עם לקויות למידה כגון, דיסלקסיה, משולבים בכיתות הרגילות. בארצות הברית, שלושה מתוך חמישה תלמידים עם לקויות למידה מבלים את רוב זמנם בכיתה בחינוך הרגיל. ולאחר התיכון לומדים במכללה בתוכניות מיוחדות עם שירותי שיקום ושירותים מקצועיים, ומקבלים שירותים מיוחדים בהתאם למוגבלותם: מגורים, תשלומים עבור ספרי לימוד, הקראה או מתורגמן. האוניברסיטאות והמכללות מדווחות על שיעורי ההצלחה גבוהים.

 התיקון בחוק החינוך המיוחד בישראל 

בתאריך 10 בפברואר 2018 אושרה הרפורמה בחוק החינוך המיוחד לפי התיקון לחוק החינוך המיוחד (תיקון מס' 11). הרפורמה הוחלה בהדרגה בשנת הלימודים תשע"ט ותושלם עד שנת הלימודים תשפ"א.

 תקציר עקרונות הרפורמה 
 הרפורמה נועדה לשפר את פעולתן והרכבן של ועדות ההשמה וועדות הערר. הוחלט לבטל את ועדות השילוב, ולרכז את הסמכות בדבר ההחלטה על זכאות לחינוך מיוחד לילדים עם צרכים מיוחדים, בוועדה מקצועית אחת שנקראת: ועדת זכאות.
במסגרת התיקון לחוק הוחלפו מונחים אשר היום אינם מקובלים עוד בחקיקה ונחשבים כפוגעניים במונחים המקובלים היום. לדוגמה הביטוי: "ילד בעל צרכים מיוחדים" יהיה "ילד עם צרכים מיוחדים", המונח "לקויות" יוחלף במונח "מוגבלויות".
צומצם היקף הסמכות של ועדות ההשמה הקובעות את זכאותו של הילד לחינוך מיוחד מעתה ואילך ימשיכו לקבוע את זכאותו אך לא את סוג המסגרת החינוכית המתאימה שבה הוא ילמד.
הזכאות לשירותי החינוך המיוחד תיקבע בהתאם לסוג המוגבלות ורמת התפקוד. לוועדה יהיו כלים מקצועיים לבחינת הצרכים הייחודיים של התלמידים.
סל השירותים יינתן למנהל בית הספר עם ההנחיות בדבר חלוקת התקציב על ידי מנכ"ל משרד החינוך.
 התלמיד המשולב ילמד לפי תוכנית חינוכית יחידנית שתיקבע בהתאם להחלטת ועדת הזכאות.

 יעדי רפורמת ההכלה וההשתלבות 
 חיזוק ערך השוויון בקהילה-חברה מכילה.
 שינוי תפיסות ופרדיגמות.
 השתלבות הילד בקהילה הבית ספרית כשווה בין שווים.
 הרחבת ההשתלבות וההכלה של התלמידים בעלי הצרכים המיוחדים בחינוך הרגיל.
 מתן מענה מיטבי לילדים זכאי חינוך מיוחד במסגרת החינוך המיוחד והחינוך הרגיל.
 בחירת ההורים את סוג המסגרת בה ילמד ילדם.
 הענקת סל שירותים רגשי, חברתי, טיפולי ולימודי לשילובו המיטבי של הילד בחינוך הרגיל.
 פיתוח ציוותי הוראה היודעים לתת מענה להתמודדות בכיתה הטרוגנית.
 בניית סביבות למידה המאפשרות למידה חווייתית במרחבים שונים ומגוונים.

 יישום הרפורמה 
הגדרת המושג תלמיד משולב השתנתה ומעכשיו מדובר בילד עם צרכים מיוחדים שזכאותו נקבעה על ידי ועדת זכאות ולא תלמיד שעבר ועדת שילוב מאחר שהרפורמה ביטלה את ועדות השילוב. התלמיד ילמד לפי תוכנית חינוכית יחידנית שתיקבע בהתאם להחלטת ועדת הזכאות.

 הוועדות 
הרכב ואופן קביעת הזכאות של ועדות השילוב וועדות ההשמה שפעלו מתוקף חוק עד להחלת תיקון 11 לחוק החינוך המיוחד השתנו ובמקומן פועלות הוועדות הבאות:

 ועדת זכאות ואפיון: קובעת את זכאותו של תלמיד עם מוגבלות לשירותי חינוך מיוחדים, רמת התפקוד שלו והיקף סל השירותים שיקבל למשך שלוש שנים או עד למעבר בין שלבי חינוך מחליפה את ועדת ההשמה.

 ועדת השגה: דנה בהשגה של ההורים על ההחלטה של ועדת זכאות ואפיון מחליפה את ועדת הערר,
 הצוות הרב מקצועי: צוות המורים שנבחר למטרה זו מחליף את ועדת השילוב, דן בזכאותם של תלמידים לשירותי חינוך מיוחדים מהסל המוסדי וכן בהרכב סל השירותים לתלמידים שזכאותם נקבעה במעמד ועדת זכאות ואפיון וילמדו בכיתה או בגן לחינוך רגיל.

 החלטת ההורים 
ההורים יקבעו היכן ילמד ילדם ובכך יישמו את אחת ההמלצות המרכזיות של הוועדה הציבורית לבחינת מערכת החינוך המיוחד בישראל בראשותה של השופטת (בדימוס) דליה דורנרשטענה כי יש לאפשר להורים לילדים עם צרכים מיוחדים את הסמכות לבחור את סוג המסגרת המתאימה לילדיהם: מוסד לחינוך מיוחד, כיתה במוסד חינוך רגיל שבה ניתן חינוך מיוחד או שילוב במוסד חינוך רגיל. הוחלט כי ההורים שעליהם האחריות לטובת הילד ובידיהם מרב הידע ביחס לצרכיו של ילדם יקבלו את ההחלטה בדבר סוג המסגרת המתאימה בעבורו. במקרים מיוחדים בהם יש חשש שהשמתו של היחד כפי שדרשו ההורים מסכנת את שלומו או שלומם של ילדים אחרים תוכל ועדת הזכאות להתערב בהחלטת ההורים ולשנות את סוג המסגרת החינוכית בהתאם לשיקול דעתה.

האפשרות לרשום כל תלמיד למוסד לחינוך מיוחד גם ללא אישור של ועדת השמה בוטלה ועניינם של כל התלמידים עם הצרכים המיוחדים יובא לפני ועדות הזכאות, בשל כך ובשל מדיניות של משרד החינוך כי יש לתת לאנשים עם מוגבלות, ככל האפשר, שירותים במסגרות הרגילות המיועדות לכלל הציבור, תגדל כמות התלמידים המשולבים בחינוך הרגיל.

 סל השירותים לתלמיד 
מנהל בית הספר יקבל תקציב עבור סל שירותים של התלמיד המשולב בבית ספר רגיל כדי לספק לתלמיד תוספת של הוראה, לימוד ושירותים מיוחדים. גובה התקציב ייקבע בהתחשב במאפיינים קבועים המובנים בסוג המסגרת בה לומד התלמיד בנוסף לרמת תפקודו וסוג מוגבלותו.

 הטמעת הרפורמה להכלה והשתלבות במערכת החינוך 

בתי ספר מכילים הם בתי ספר ציבוריים, בהם לומדים תלמידים עם ובלי צרכים מיוחדים יחד ללא הפרדה, על בסיס תפיסת החינוך המכיל.

בפיילוט שנערך על ידי משרד החינוך בשנת הלימודים תשע"ט להטמעת הרפורמה להכלה והשתלבות, השתתף מחוז צפון ביישום של תיקון חוק החינוך המיוחד. במסגרתו נבנה מערך של 15 מפקחים ו-14 מדריכים לתפקיד יו"ר ועדות הזכאות, התקיימו ועדות טרום זכאות בבתי הספר ובגנים. למעלה מ-10,300 דיונים התקיימו בוועדות הזכאות והאפיון, והחל תהליך השיבוץ של התלמידים. כ-200 הורים הגישו ערר על תוצאות הוועדה. התקיימו מפגשי למידה עם מחוזות אחרים ליישום הרפורמה. כמו כן במסגרת הפיתוח המקצועי למורים נבנו 16 קורסי מיקרו קרדיטציה, ומתוכננים 320 קורסים פנים בית-ספריים.

 רכז השתלבות 
הראיה החינוכית היא ראייה הוליסטית, ולכן כדי ליצור תיאום ושיתוף פעולה בעבודת הצוות הרב מקצועי ולקדם את התפישה החינוכית המכילה, ממונה רכז השתלבות בכל בית ספר שאחראי על התחומים הבאים:

 קידום תפיסה פדגוגית מכילה.
 פיתוח והרחבה של הידע הפסיכו-פדגוגי הנוגע לטכניקות הוראה וניהול שיעור מיטבי מכוון פרט.
 הצגה והפצה של חומרי למידה וספרות מקצועית רלוונטית.
 השתלבות במערך הפיתוח המקצועי הבית ספרי.
 הדרכת מורים לקידום מתן מענים לפרט בתוך הכיתה ההטרוגנית, לבניית תוכניות עבודה והובלת קהילה לומדת בית ספרית.
 קידום שגרות וסדירויות עבודה בבית הספר המאפשרות מתן מענים לפרט.
 הובלת יוזמות פדגוגיות בית ספריות העוסקות במתן מענה לפרט.

 התכנון לשנים הקרובות 
 בנייה של מעל 1,000 כיתות לימוד חדשות וכ-250 "חדרי הכלה", במהלך 4 השנים הקרובות.
 הוספת מלווה לכל ילדי הגנים בהסעות.
 הגדלת תקציב השירותים הרפואיים והפרא - רפואיים המוענקים לתלמידים.
 הוספת שעות סיוע וטיפול, הדרכה לצוותים.
 ליווי והכשרת המורים.
 הסדרת תפקיד רכז ההשתלמות בבתי הספר, וביצוע הדרכות מקיפות, כדי לוודא את שילוב התלמידים באופן מלא.
 מתן שעות הכלה: שעות תוספתיות שנועדו להכלה ולשילוב תלמידים עם קשיים.
 פיתוח מקצועי: להכשרת כלל עובדי ההוראה בתחומי ההכלה והשילוב.
 רכזי השתלבות: בבתי הספר יפעל צוות לבניית תוכנית אישית לתלמידים מתקשים.

 השלכות הרפורמה 
ביוני 2023, חמש שנים לאחר תחילת יישום הרפורמה, פורסמו תוצאותיו של מחקר מקיף של ראמ"ה שמטרתו להעריך את מהלך ההכלה וההשתלבות במערכת החינוך בישראל. 

מסקנות מרכזיות

בקרב מורים, מנהלים ואנשי מקצוע נמצאה ירידה בתמיכה בתוכנית ההכלה. אף שישנה הזדהות עם ערכי ההכלה, קיימים קשיים רבים ביישומה.

מצוין כי מעבר מהוראה פרונטלית להוראה מותאמת אישית היא משימה חיונית להצלחת ההכלה וכי יש להכשיר את המורים ולתת להם את הכלים והמשאבים הדרושים לביצוע שינוי זה.

במסמך המפרט את תוצאות המחקר, מתוארת תחושת תסכול מתמשכת אצל המורים, הנובעת מהקושי בהתמודדות עם תלמידים מאתגרים. מתואר קושי הנובע בין היתר מגודל הכיתות, מחסור במשאבים ותמיכה, חוסר זמן להכנה ופיתוח תכנים חוסר הכשרה מתאימה למורים, עומס הרב המוטל על המורים ותחושת חוסר מסוגלות. העומס הרב מקשה על המורים לתת מענה אישי לכל תלמיד, ובמיוחד לתלמידים עם צרכים מיוחדים. מורים רבים חווים תחושת חוסר מסוגלות להתמודד עם שילוב תלמידים עם צרכים מיוחדים, במיוחד במקרים של מוגבלויות מורכבות או התנהגות מאתגרת. הסתמכות יתר על רצון ההורים בהחלטות הוועדות, עלולה לייצר מתח בין מורים להורים. במקרים בהם הורים דוחפים לשילוב "בכל מחיר" ללא התחשבות בדעה המקצועית של צוות ההוראה, עשוי להיווצר קונפליקט שפוגע בתפקוד הכיתה וברווחתם של התלמידים.

עוד מזכיר הדו"ח אתגרים עבור התלמידים: העומס על המורים, קושי בהוראה דיפרנציאלית וחוסר במענים מותאמים אישית, מובילים לעיתים להתרחבות פערים לימודיים. תלמידים עם צרכים מיוחדים עלולים להישאר מאחור ולא לממש את הפוטנציאל הלימודי שלהם, ואילו תלמידים אחרים עלולים להיפגע מקצב הלימוד האיטי יותר או מהפרעות לימודיות. קושי רגשי וחברתי: למרות ההדגשה על החשיבות החברתית של ההכלה, תלמידים עם צרכים מיוחדים עלולים להתקשות בהשתלבות החברתית בכיתה. ייתכן שיחוו דחייה, בידוד, קושי בתקשורת עם חבריהם, או תחושת שוני. תהליך ההכלה עלול להיות מלווה בקשיים רגשיים עבור תלמידים עם צרכים מיוחדים. ייתכן שיחוו תסכול, כעס, עצב, או ירידה בביטחון העצמי.
המסמך מדגיש כי הצלחת ההכלה תלויה בראש ובראשונה ביכולת של מערכת החינוך לתמוך במורים ולתת להם את המשאבים והכלים הדרושים. הוא מציין כי הכשרת מורים מתאימה, צמצום גודל הכיתות, תמיכה פדגוגית ופסיכולוגית לצוותי החינוך והקצאה נכונה של משאבים למימון מענים מותאמים אישית הם תנאים הכרחיים להצלחת תהליך ההכלה ולרווחתם של כל תלמידי הכיתה.
עוד הומלץ במחקר על תיקון החוק הקיים. מטרת תיקון החוק היא להבטיח שהחלטות הוועדות יתקבלו על סמך שיקולים מקצועיים בלבד, ושטובת הילד תהיה עומדת למעלה מכל שיקול אחר. על התיקון לכלול שינוי בנוגע להשפעת רצון ההורים ומעורבות גורמים אחרים בהחלטות הוועדות. החוק הנוכחי מקנה להורים משקל מכריע בהחלטה על שילוב ילדם. לעיתים הורים דוחפים לשילוב "בכל מחיר", גם במקרים בהם הדבר פוגע בטובת הילד או פוגע בתפקוד הכיתה. בנוסף להגבלת השפעת ההורים על התיקון בחוק להוביל גם לצמצום המעורבות של גורמים בעלי אינטרסים בהחלטות הוועדות, להגדיר הגדרה ברורה של הקריטריונים לזכאות ולהגביל את השימוש ב"מסלולים עוקפים". הדו"ח ממליץ על שיפור תהליכי העבודה של הוועדות ועל סגירת "הפרצות" הקיימות במודל הנוכחי. על פי הדו"ח, כיום החלטות הוועדות מושפעות לעיתים משיקולים זרים הקשורים למשאבים של המוסד, הרשות, או המתי"א. לדוגמה: הפניית תלמידים לחינוך מיוחד על מנת להגיע למכסת תלמידים לפתיחת כיתת חינוך מיוחד, או העדפת שיבוץ בחינוך מיוחד בשל הפער במשאבים בין שתי המסגרות. פרצה נוספת במודל הוועדות הנוכחי הוא שימוש ההורים בהמלצות פסיכיאטרים כ"מסלול עוקף". לעיתים חוות דעת זו ניתנת ללא צורך מובהק, ובכך המשאבים לא בהכרח ממוצים לטובת הכלה מיטבית.

הדו"ח מציין כי בנוסף לתיקון החוק, יש צורך בשינויים מערכתיים ותפיסתיים. הכשרת מורים מתאימה, שיפור סביבת העבודה בכיתות, ותמיכה מספקת לצוותי החינוך הם תנאים הכרחיים להצלחת ההכלה וההשתלבות.

עוד מומלץ לבחון בחינה מחודשת של חלוקת המשאבים באופן המונע מצב בו ההכלה נתפסת כאופציה החוסכת משאבים. ולהעביר משאבים לתמיכה בהכלה בכיתות הרגילות, ולא רק למסגרות החינוך המיוחד. להרחיב את המעגל של המורים המשתתפים במהלך ההכלה.

המחקר אף מציין את הצורך להעריך את הצלחת ההכלה בהתבסס על נקודת מבט התלמידים, ולא רק על דיווחי המורים.

סקירת השלכות הרפורמה על ידי מרכז המידע והמחקר של הכנסת מיוני 2023 הציגה את מסקנות המחקר וכן ביקורת על הרפורמה מצד גורמי מקצוע רבים, שעלתה בדיוני ועדת החינוך על תיקון מס' 11 לחוק החינוך המיוחד. בדיוני הוועדה הוזכר כי נכון לשנת הלימודים 2022/23 כ-60% מהתלמידים בעלי מוגבלויות משולבים בחינוך הרגיל וכי שיעור זה כמעט ולא השתנה בעשור האחרון. הביקורת התמקדה בעיקר בהשפעת הרפורמה על תלמידי החינוך המיוחד המשולבים בחינוך הרגיל. צוין כי היקף השירותים הניתנים לתלמידים המשולבים במסגרות רגילות לוקה בחסר בהשוואה לתלמידים הלומדים במסגרות החינוך המיוחד, בשל מחסור בסייעות ובמטפלים פרא-רפואיים. הודגש קיום קושי של בתי הספר לספק את המענים הדרושים. עלתה ביקורת על כך שתלמידים הזכאים לסל מוסדי לעיתים לא מקבלים את מלוא השעות להן הם זכאים וכי הם נמצאים בעדיפות נמוכה יותר בהשוואה לתלמידים הזכאים לסל אישי (רק כרבע מהתלמידים המשולבים זכאים לסל אישי).עוד הוזכר שכמעט כל התלמידים בעלי המוגבלות הם ברמת מוגבלות נמוכה או נמוכה-בינונית(כ-90%). רמות מוגבלות אלו מצריכות עזרה משמעותית.

 ראו גם 

 חינוך מיוחד
בתי ספר מכילים
למידה יחידנית
 שילוב בחינוך
תוכנית לימודית אישית
תוכנית לימודית יחידנית

 לקריאה נוספת 

 אבישר, ג. (2010). הכלה ונגישות: על תכנון לימודים ותוכניות לימודים לתלמידים עם מוגבלויות. תל אביב: מכון מופת.
אבישר, ג. רייטר, ש. (עורכות) (2013). שילובים מהלכה למעשה. חיפה: "אחוה" הוצאה לאור. הערה: שיתוף פעולה בין בית ספר בחינוך המיוחד לבית הספר בחינוך הכללי.
חנן רונן, הכללתם של ילדים חריגים בחינוך הרגיל. סוגיות בחינוך מיוחד ובשיקום, פרק 12, 1997.
מושג "האחר השונה" בראי השילוב וההכלה בחברה ובחינוך בישראל: האומנם "אחר משמעותי"? צפי טימור
פרקטיקות בנושא הכלה והוראה בכיתה הטרוגנית - מירי נבון

 קישורים חיצוניים 


ארגון קשר - הבית של המשפחות לילדים וצעירים עם צרכים מיוחדים.

הכלה ושילוב במערכת החינוך - המתווה החדש של החינוך המיוחד
הצעת חוק חינוך מיוחד (תיקון מס' 11) התשע"ח-2018
השילוב האחראי של ילדים לקויי למידה בכיתות רגילות - ד"ר יעקב כל-טוב

כל מה שרצית לדעת על הרפורמה בחינוך, ציפי כץ
כנס כל העולם כול"ו - כנס וירטואלי להכלה והשתלבות
מרכז חינוכי טיפולי לתלמידים כבדי שמיעה וחירשים משרד החינוך מחוז צפון
עמותת ביחד הפועלת לקידום שילוב אנשים עם מוגבלויות בחברה

פורטל הורים, שילוב וחינוך מיוחד
פורטל מורים שילוב וחינוך מיוחד - תוכנית ההשתלבות וועדת דורנר
תוכנית ההשתלבות (ועדת דורנר)
תוכנית פעולה להעמקת השילוב וההכלה במערכת החינוך בירושלים – התרגיל הקבוצתי של מחזור כ"ו.

 הערות שוליים 

קטגוריה:חינוך מיוחד
קטגוריה:חינוך