מאבק יעקב והמלאך

ממוזער|מאבק יעקב והמלאך ציור מאת אז'ן דלקרואה משנת 1861
מאבק יעקב והמלאך הוא סיפור מקראי המופיע ב. לאחר שיעקב שלח שליחים אל עשו אחיו ואיתם מנחות על מנת לרצותו, הוא עובר את מעבר יבוק. עם כל משפחתו ורכושו במהלך הלילה לאחר שהעביר את כל רכושו ונותר לבדו הוא נאבק עם דמות הנקראת בטקסט "איש" עד עלות השחר. האיש אינו מצליח לגבור על יעקב אך מביא לפגיעה בכף ירכו של יעקב. לאחר מכן יעקב מונע מהאיש לעזוב את המקום, ולא משחרר אותו עד שיקבל ממנו ברכה. בתגובה, מכריז האיש על שינוי שמו של יעקב ל"ישראל". חז"ל פירשו את ה"איש" המוזכר בטקסט כמלאך אלוהים.

הסיפור המקראי

כתוצאה מסיפור זה, בני ישראל נמנעו מלאכול את גיד הנשה:
ממוזער|תבליט בקתדרלת מילאנו

250px|ממוזער|שמאל|המאבק בין יעקב והמלאך, ציור מאת פול בודרי
 סופו של המאבק 
רוב הפעלים בטקסט מצוינים בגוף שלישי ללא כינויי גוף, ולכן לא ברור על מי מדובר ב"וירא" למשל. בדיאלוג בסופו של המאבק, לא ברור על ידי מי נאמרו שני המשפטים הראשונים.

ברור שהתשובה האחרונה נאמרה על ידי יעקב, ולכן השאלה נשאלה על ידי האיש. אך לא ברור מי אמר את שני המשפטים הראשונים. חז"ל טענו כי אין להכריע מי ניצח, עקב חוסר בהירותו של הטקסט:

רוב הפרשנים מניחים שהשאלה  נשאלה על ידי המלאך כתגובה למשפט הקודם, , שכנראה נאמר על ידי יעקב, ומכאן שהמשפט שלפניו, , נאמר על ידי המלאך, שהוא המפסיד המתחנן שיעקב ישלחנו. לפי זה יעקב הוא זה שניצח במאבק, ולכן המלאך בקש שיניח לו, אך הוא דרש מן המלאך שיברך אותו. מקובל שהמנצח במאבק דורש משהו מן המפסיד. על פי פרשנות זו, מובן יותר הנימוק לשמו החדש של יעקב, "ישראל", , שבפשטות מורה על כך שיעקב ניצח את המלאך.

פרשנות זו מוצגת כבר בספר הושע, שם מצוין כי המלאך הוא זה שהתחנן ליעקב:

הבעיה בפרשנות זאת היא השאלה: כיצד המלאך הצליח לנקוע את רגלו של יעקב ולגרום לו לצלוע על ירכו, אם יעקב הוא זה שניצח?

על פי פרשנות אחרת, פחות רווחת, יעקב הפסיד במאבק, והמלאך ניצח. על פי גישה זו, יעקב הוא התחנן למלאך, שישחררו ללכת לבני משפחתו, ובדרישת המלאך ל"ברכה", הכוונה היא למנחה. יעקב משתמש בלשון זו כשנותן מנחה לעשיו:
בגמרא במסכת חולין למדו את מעשה זה שיעקב חזר אפילו לדברים קטנים כמו "פכים קטנים" כי חביב עליו מעשה אלוקי והוא מקפיד על גזל ואיסור בל תשחית

זהותו של האיש
ספר הושע מחזק את זהותו של האיש כמלאך:

היו שטענו כי הפסוק בהושע מורכב ממקור:, המשקף מסורה לפיה יעקב נאבק עם האלהים עצמו, ומתייחס בשלילה למעשיו, ותוספת:  מעורך מאוחר שביקש להתאים את הדברים לצורת הצגתם בתורה, אך קאסוטו טוען כי הצורה שלפנינו היא המקורית ו המוזכר בפסוק פירושו אחד מבני האלהים.

לדעת חז"ל המלאך שאיתו נאבק יעקב הוא שרו של עשו (השטן), שנשלח לעוצרו מהשמים. וכך מאריך המלבי"ם בביאורו:

 בנצרות 
הפירוש כי יעקב "שרה את אלוהים" (נאבק באלוהים) נפוץ בפרשנות הנצרות הפרוטסטנטית, ונתמכה בידי מרטין לותר וז'אן קלווין (אף על פי שהאחרון האמין כי האירוע היה "חזון בלבד"). ספרי פרשנות אחרים מפרשים את הביטוי "כִּי רָאִיתִי אֱלֹהִים פָּנִים אֶל־פָּנִים" כמתייחס למלאך ה' כפניו של האלוהים.

הסמיכות של המושגים "איש" ו"אלוהים" הובנה בחלק מהפירושים הנוצריים כסימן לכך שמדובר בהופעה של המשיח. למשל, מפרש בשם דאגלס מקמילן מציע כי המלאך שיעקב נאבק מולו הוא "הופעה של המשיח בדמות אדם טרם לאינקרנציה".

 לקריאה נוספת 
 יונתן גרוסמן, "את אשר תִדר שַלֵם", בתוך: מגדים כ"ו, אייר תשנ"ו, עמ' 9–25
 רמב"ן, בראשית לב, כו
 רשב"ם, בראשית לב, כט

קישורים חיצוניים

 הרב אלחנן סמט, המפגש הכפול בין יעקב לעשיו, באתר תורת הר עציון, 31 דצמבר 2015


 הערות שוליים 

קטגוריה:פרשת וישלח
קטגוריה:סיפורי ספר בראשית