מגרון (יישוב)

מִגְרוֹן היא התנחלות מסוג יישוב קהילתי דתי בתחום המועצה האזורית מטה בנימין, באזור מרכז הרי בנימין כ-10 ק"מ מצפון לירושלים. היישוב יושב על פסגה מעל כביש 60 וכביש 4578 בצמוד לכיכר 'צומת מעבר מכמש', כ-2 ק"מ מכוכב יעקב.

באפריל 1999 הוקם המאחז מגרון, שפונה בספטמבר 2012 עקב פסיקת בג"ץ. במקומו הוקם היישוב מעט דרומית למקומו המקורי. בתחילה הוגדרה מגרון כשכונה בכוכב יעקב הסמוכה, ובנומבר 2025 הייתה ליישוב עצמאי.

מקור השם
היישוב נקרא על שם היישוב המקראי מגרון, המוזכר פעמיים במקרא ב , שם מספר הכתוב על היערכות מחנה ישראל אל מול מחנה פלשתים ל"מלחמת מכמש" ומזוהה באזור שבו הוקם היישוב. בישעיהו מופיע השם מגרון כאשר מציין הנביא את מסעותיו של סנחריב מלך אשור בדרכו לירושלים:  ().

היסטוריה
מאחז מגרון הוקם ב-20 באפריל 1999 על ידי קבוצת צעירים. לאחר מספר חודשים הצטרפו אליהם משפחות צעירות של אברכים מישיבת הר המור. המאחז הוקם בפסגה השולטת על כביש 60, על מנת ליצור רצף התיישבותי לאורכו של הכביש. מגרון נחשב למאחז הגדול ביותר, שֶמנה באוגוסט 2011 50 משפחות, ולהן יותר מ-160 ילדים. ביישוב התקיימו חיבור לתשתיות, מספר בתי קבע, שני גני ילדים, מעון, מקווה ובית כנסת.

באוגוסט 2011 פסק בג"ץ כי על המדינה לפנות את המאחז עקב עתירות פלסטינים לבעלות על אדמותיו, וב-2 בספטמבר 2012 פונו תושבי מגרון והועברו למיקום החדש שהוקצה ליישוב "גבעת היקב" - גבעה השוכנת בסמוך למגרון המקורית, והתגוררו שם בקרוואנים.

במאי 2012 צורפה הגבעה אליה הוקמה השכונה לתחומי כוכב יעקב.

בשנת 2017 אושרה התב"ע של התנחלות מגרון על ידי מועצת התכנון העליונה ובנובמבר 2018 הונחה אבן הפינה להקמת מגורי הקבע בהתנחלות. באוגוסט 2020 נחנך יישוב הקבע מגרון באופן רשמי כשמשפחה ראשונה נכנסה לבית הקבע. במקום נבנות 81 יחידות דיור שיהוו את שכונת בתי הקבע הראשונה ביישוב.

בנובמבר 2018 אישרה ממשלת ישראל את הכנסתו של היישוב מגרון לאזור עדיפות לאומית.

לאחר הפינוי הוקם במקום בו היה היישוב המאחז "רמת מגרון". במקום נקנתה קרקע של כ-70 דונם מבעליה הערבי. לאחר מאבק משפטי ארוך, בשנת 2020, אחת הקרקעות נרשמה על שם תושבי היישוב בטאבו.

במרץ 2025 החליט הקבינט המדיני-ביטחוני שמגרון (בנוסף לעוד 12 יישובים שהוכרו כשכונות ביהודה ושומרון) יופרד מכוכב יעקב ויהפוך ליישוב בפני עצמו. בנובמבר 2025 חתם מפקד פיקוד המרכז אבי בלוט על צו המעניק למגרון מעמד של יישוב עצמאי. ב-8 בדצמבר 2025 העניק משרד הפנים למגרון סמל יישוב.

אוכלוסייה
ביישוב מתגוררות כ-100 משפחות, מרביתן זוגות צעירים עם ילדים.

אופיו הדתי של היישוב ברובו הוא תורני לאומי. רבים מתושבי היישוב משתייכים לזרם ישיבות הקו. רב היישוב הוא הרב איתי הלוי ממקימי מפלגת נעם.

 שירותים 
היישוב מתנהל כאגודה שיתופית ומפעיל רכזות קהילה, תרבות, חוגים ונוער לפי צורכי הקהילה והתושבים. ביישוב קיים אולם אירועים, גנים ציבוריים עם מתקני משחקים, מגרש כדורסל, משחקיה, ג'ימבורי וספרייה. ביישוב קיים סניף של תנועת הנוער "אריאל" וגמ"חים רבים.

 שירותי דת 

ביישוב קיימים שני בתי כנסת (אשכנזי וספרדי), מקווה לנשים, וכן פועלים ביישוב כולל ערב לאברכים, בית מדרש לנשים ומערך תלמוד תורה של אחה"צ לילדים ונוער.

 מוסדות חינוך 
ביישוב קיים מעון יום לתינוקות, משפחתון, ושלושה גני ילדים.

ילדי היישוב בגיל יסודי לומדים בממ"ד פסגות, או בת"ת במעלה מכמש, ומגיעים עם הסעות בבוקר ובצהרים. הנערים והנערות הגדולים יותר לומדים באולפנות וישיבות ברחבי הארץ.

 תיירות 
ביישוב שכן בעבר מרכז המבקרים של יקב פסגות והמועצה האזורית מטה בנימין, שכלל בית קפה קטן, מרפסת לנוף, חדרים לאירועים ולכנסים, ואודיטוריום.

גלריית תמונות

 קישורים חיצוניים 


 מגרון, באתר מועצה אזורית מטה בנימין

 הערות שוליים 

קטגוריה:בנימין
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים דתיים ביהודה ושומרון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1999
קטגוריה:מועצה אזורית מטה בנימין
קטגוריה:התנחלויות ביהודה ושומרון
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום