שמואל מאיר הולנדר

רבי שמואל מאיר הכהן הולנדר (כ"ח באדר ב תרמ"ט, 31 במרץ 1889 – ט"ז בטבת תשכ"ה, 21 בדצמבר 1964) היה רב ואב בית דין באמסנא שבגליציה, צ'רנוביץ ודארבאני שברומניה. לאחר עלותו לארץ ישראל שימש כרב שכונת נווה צדק ובית הכנסת "קהל חסידים" בתל אביב.

ביוגרפיה
נולד במשאנה דולנה שבגליציה, שם כיהן אביו הרב נתן דוד הולנדר כרב ואב בית דין. גם סבו רבי יוסף הולנדר היה מחשובי חסידי האדמו"ר בעל ה'דברי חיים' מצאנז ובנו בעל ה'דברי יחזקאל' משינאווא, כיהן כאב בית דין אמסנא. למד בישיבת עץ חיים אצל האדמו"ר רבי שלמה הלברשטאם מבאבוב.

לאחר נישואיו כיהן כרב באמסנא. בשנת 1913 התמנה כרב ואב"ד בצ'רנוביץ וכיהן בתפקידו כשלושים שנה. הִרבה להתכתב בהלכה ובחסידות עם גדולי דורו ועם רבני אירופה. ברשותו נשמרו עשרות מכתבים תורניים שנשלחו אליו על ידי חשובי הרבנים באירופה, ובהם רבי חיים מרדכי רולר אב"ד ניאמץ, רבי יוסף לייב סופר אב"ד פאקש, רבי דוד יהודה זילברשטיין אב"ד וויצן, רבי בצלאל זאב שפרן אב"ד באקו ואחרים.

בזמן מלחמת העולם השנייה המשיך לשמש כרב בצ'רנוביץ וניצל מגירוש לטרנסניסטריה. לאחר המלחמה שימש כאב"ד דארבאני. בשנת 1947 שימש כרב בית הכנסת "שלום על ישראל" בבוקרשט.

בתקופת מלחמת העולם השנייה רכש כתבי יד של רבי שמואל קעלין בעל מחצית השקל שכללו חידושים על מסכתות בבא בתרא ועבודה זרה. בשנת 1958 הוציאם לאור, בתוספת הקדמה.

בשנת 1948 עלה לישראל ושימש כרב שכונת נווה צדק בתל אביב ובית הכנסת "קהל חסידים" בשכונה. ב-1955 היה ממובילי ההתנגדות מקרב רבני תל אביב לבחירת גולדה מאיר לראשות העיר. הוא כתב מכתב לראש העיר חיים לבנון, ובו פירט את הנימוקים ההלכתיים כנגד בחירת אישה לתפקיד.

דברים רבים הובאו בשמו בסדרת ספרי "מגדולי התורה והחסידות".

מאמריו פורסמו בכתבי העת דאס יודישע ווארט, אוצר החיים, בית ועד לחכמים, קבוצי אפרים, תל תלפיות.

נפטר בשנת 1964 ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק, סמוך לחותנו בזיווג שני הרב שלום הגר.

משפחתו
הרב הולנדר היה כהן מיוחס מגזע משפחת רפופורט. האדמו"ר רבי אהרן מבעלזא אמר לחסידיו שייקחו אותו לפדיון הבן.

בזיווג ראשון נשא אישה ממשפחת פרנקל תאומים, ממנה נולדה בתם רייזל (יכט). האם נפטרה זמן קצר לאחר לידתה. רייזל יכט נישאה לרב יצחק משולם לייפר אב בית דין (אב"ד) דארבאני שברומניה.

בזיווג שני נשא את בתו של האדמו"ר רבי שלום הגר מסטרוז'ניץ, ממנה נולדו שתי בנות: שרה אסתר וחיה רייצא. שרה אסתר נישאה לדוד המאירי וחיה רייצא נישאה לד"ר צבי שפסר.

בזיווג שלישי נשא את רינא (רינה) בת ר' ישכר דב כהנא מפעסט, ממנה נולדו שני בנים: זאב יהודה ונתן דוד.

אחותו של הרב הולנדר הייתה אשת האדמו"ר רבי יצחק אייזיק רוזנבוים מזוטשקא.

ספריו
 שו"ת ש"ם הכהן, ירושלים, תשי"ב
 מהרש"מ הכהן, תל אביב, תשט"ז

לקריאה נוספת
 מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, חלק ב, עמ' 96- 99

קישורים חיצוניים
הקדמתו לספרו "שם הכהן", באתר מכללה ירושלים

הספר "מהרש"ם הכהן", באתר אוצר החכמה

אוסף מכתבים מגדולי הרבנים אליו, באתר קדם (בית מכירות פומביות)

שורשי משפחתו בבלוג "תולדות ושורשים"

הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:תל אביב-יפו: רבני שכונות
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה האוסטרו-הונגרית
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:מחברי ספרי חידושים על התורה
קטגוריה:צ'רנוביץ: רבנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1889
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1964