תהילים ל"ד

תהילים ל"ד הוא המזמור השלושים וארבעה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-33). מזמור זה הוא אחד משלושה עשר המזמורים המשלבים בכותרתם אזכור לאירועים הקשורים בחייו של דוד. המזמור הוא אחד מעשרה מזמורים הפותחים במילה 'לדוד'. המזמור בנוי מאכרוסטיכון אלפביתי והחל מפסוק ב' ועד פסוק כ"ג - כל פסוק נפתח באות אחרת מהאלפבית לפי הסדר. המזמור נפתח בכותרת 'לְדָוִד' שלא כדוגמת מזמורים אחרים הפותחים בכותרתם ב-'מִזְמוֹר לְדָוִד'. מזמור זה נכלל בפסוקי דזמרא של שבת ויום טוב ונאמר לפני ברכו של תפילת שחרית. שלושה פסוקים מסוף המזמור:  הפכו למטבעות לשון ואף הולחנו על ידי ברוך חייט וזכו למגוון רחב של ביצועים.

 מבנה המזמור 
המזמור בנוי מאקרוסטיכון ופסוקיו, מלבד הפסוק הפותח והחותם, מסודרים בסדר האל"ף-בי"ת. לאחר הכותרת מזמין בעל המזמור את קהל השומעים להצטרף אליו בדברי שבח לה'. בחלקו הבא של המזמור מתאר המשורר כיצד ניצל  החלק הרביעי של המזמור הוא תיאור עיקרה של יראת ה'.. מכאן עובר המשורר לתיאור תורת הגמול.

 תוכנו של המזמור 
 היבט תאולוגי 
החוויה שמתאר מחבר המזמור יוצאת מתוך האסון האישי והפרטי ומזמנת את הכלל לתוכה. המצב הספציפי שבו נמצא המשורר נלמד רק מרמזים ואין בו עדות לצרה קונקרטית. דברי המשורר בפסוק ה': עוברים בהמשך טרנספורמציה ומכלילים את הציבור כולו:.

המעברים הללו מעידים שבעיני המשורר הצלתו האישית לא הייתה בגדר חסד אישי וחד פעמי, שכן זו דרכו של ה', להיענות לצדיקים, מתוך השגחתו המתמדת עליהם ועל מעשיהם: אם כך, ניתן לומר שהמתפלל איננו חווה את ישועתו והצלתו כמהפך, אלא כדרך התגלות נוספת של האל.

זהו מזמור שבח חכמתי, שבו מבוססות המסקנות החכמתיות על ניסיונו האישי של המשורר, אולם אין הניסיון האישי עיקר, כי אם החוויה הדידקטית.

 כותרת המזמור 
כותרת המזמור בפסוק א', מעוררת קושי: "לְדָוִד בְּשַׁנּוֹתוֹ אֶת טַעְמוֹ לִפְנֵי אֲבִימֶלֶךְ וַיְגָרֲשֵׁהוּ וַיֵּלַךְ". אבימלך מלך גרר ידוע מסיפור ירידת אברהם לגרר ואינו קשור באירועים מחיי דוד, ואף אבימלך בן גדעון חי כמה דורות לפני דוד. פרשנים מזהים את אבימלך שבמזמור זה עם אכיש מלך גת, והפסוק רומז לסיפור מספר שמואל על התחזותו של דוד לשוטה כדי להינצל מידי אכיש, רש"י מפרש: "לפני אבימלך - כך כל מלכי פלשתים נקראים, וכל מלכי מצרים -פרעה ואף על פי ששמו אכיש קוראים לו אבימלך."
אבן עזרא דורש כי 'לאכיש היו שני שמות וכמוהו רבים'. על הקושי עונה גם מדרש תהילים לפסוק: "וכי אבימלך היה והלא אכיש היה, ולמה נקרא שמו אבימלך, שהיה צדיק כאבימלך"
250px|ממוזער|שמאל|תהילים ל"ד בכתב יד פארמה

 אמצעים אמנותיים במזמור 
במזמור כמה תקבולות ביניהן: בפסוק ב' יש תקבולת נרדפת וצולבת. ייחודה של תקבולת זו שהיא תקבולת של שם ופועל. הצלע הראשונה: "אֲבָרְכָה אֶת-ה' בְּכָל-עֵת" מקבילה לצלע השנייה "תָּמִיד, תְּהִלָּתוֹ בְּפִי". פסוק ג' מעוצב על דרך תקבולת משלימה. בפסוק הדובר אומר שהוא ישמח בה'. בצלע השנייה של הפסוק "ענווים" ישמעו את ה' והם ישמחו בו גם הם. בפסוק י"א הדימוי: "כְּפִירִים, רָשׁוּ וְרָעֵבוּ; וְדֹרְשֵׁי ה', לֹא-יַחְסְרוּ כָל-טוֹב". משורר תהילים משתמש בדימוי הכפירים כאנשים כוחניים המנצלים את החלשים. כך מביע המשורר את יראת האל וכבודו{{הערה|1=מאיר גרובר, עולם התנ"ך: תהילים א, תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 157-156}}.

במנהגים
למנהג הספרדים פסוק זה אברכה את השם בכל עת וגו' תהילת ה' ידבר פי וגו' נהוג לאומרו טרם אמירת ברכת המזון.
הפסוקים יראו את השם קדושיו וגו' כפירים רשו ורעבו וגו' נהוג לאומרם גם למנהג האשכנזים וגם למנהג הספרדים בסוף אמירת ברכת המזון.

 המזמור בתרבויות השונות
ממוזער|שלט עם הכיתוב "בַּקֵּ֖שׁ שָׁל֣וֹם וְרׇדְפֵֽהוּ - החזירו אותם הביתה" במהלך עצרת למען שחרור החטופים במהלך מלחמת חרבות ברזל, 2025 תשפ"ה
 פסוקים א'-כ"ג, לְדָוִ֗ד בְּשַׁנּוֹת֣וֹ אֶת־טַ֭עְמוֹ לִפְנֵ֣י אֲבִימֶ֑לֶךְ וַ֝יְגָרְﬞשֵׁ֗הוּ וַיֵּלַֽךְ וגו', זכה ללחנים רבים אחד מהם בהודיה בלחן הודי בביצוע יניב אשטמקר. 
 פסוק ב', אֲבָרְﬞכָ֣ה אֶת־יְהֹוָ֣ה וגו', זכה ללחן המושר בשירי ילדות וילדים מאת הזמרת הישראלית אריאלה סביר.
 פסוק ב', אֲבָרְﬞכָ֣ה אֶת־יְהֹוָ֣ה בְּכׇל־עֵ֑ת וגו', זכה ללחן המושר מאת הזמר חסידי אמריקאי ישראל ורדיגר תושב ניו יורק ארצות הברית של אמריקה.
 פסוק ד', גַּדְּל֣וּ לַיהֹוָ֣ה אִתִּ֑י וגו', זכה לכמה לחנים אחד מהם ללחן המושר ופופלרי בכל רחבי העולם בעת הוצאת ספר תורה בבתי כנסת בני עדות המזרח והספרדים שמקורו מהמנון מדינת מצרים ועוד לחנים נוספים.
 פסוק ז' ח' ט', זכה ללחן המושר מאת הזמר מאיר חדד{{הערה|זֶ֤ה עָנִ֣י קָ֭רָא וַיהֹוָ֣ה שָׁמֵ֑עַ וּמִכׇּל־צָ֝רוֹתָ֗יו הוֹשִׁיעֽוֹ, חֹנֶ֤ה מַלְאַךְ־יְהֹוָ֓ה סָ֘בִ֤יב לִירֵאָ֗יו וַֽיְחַלְּצֵֽם, טַעֲמ֣וּ וּ֭רְאוּ כִּֽי־ט֣וֹב יְהֹוָ֑ה אַֽשְׁרֵ֥י הַ֝גֶּ֗בֶר יֶחֱסֶה־בּֽוֹ ביצוע מאת הזמר רבי מאיר חדד.
 פסוק ט', טַעֲמ֣וּ וּ֭רְאוּ וגו', זכה ללחן המושר מאת הזמר החסידי האמריקאי תושב ארצות הברית בני פרידמן ומאת הזמרים הישראלים יהונדב ועמית.
 פסוק י', יְר֣אוּ אֶת־יְהֹוָ֣ה וגו', זכה ללחן המושר בפי קהילות חסידי באבוב גם במנהג המצווה טאנץ לחתונה הנהוג אצלם בקהילותם בארצות הברית של אמריקה.
 פסוקים י"ב – ט"ו, לְֽכוּ־בָ֭נִים שִׁמְעוּ־לִ֑י וגו' ס֣וּר מֵ֭רָע וַעֲשֵׂה־ט֑וֹב בַּקֵּ֖שׁ שָׁל֣וֹם וְרׇדְפֵֽהוּ, זכו 4 פסוקים אלו לשני לחנים המושרים באלבומים של פרחי לונדון בלונדון בריטניה הממלכה המאוחדת בניצוחו של רבי יגאל צליק.
 פסוק י"ד, מִֽי־הָ֭אִישׁ הֶחָפֵ֣ץ חַיִּ֑ים אֹהֵ֥ב יָ֝מִ֗ים לִרְא֥וֹת טֽוֹב - זכה ללחן בתוך האלבום יביע אומר של להקת הדג נחש.
 פסוקים י"ג – ט"ו, מִֽי־הָ֭אִישׁ הֶחָפֵ֣ץ חַיִּ֑ים אֹהֵ֥ב יָ֝מִ֗ים לִרְא֥וֹת טֽוֹב וגו', זכו פסוקים אלו ללחנו של הרב ברוך חיים חייט ראש ישיבת מערבא. וכן לביצוע בהופעה משותפת מאת הזמר החסידי האמריקני אברהם פריד והזמר הפופ הישראלי אביב גפן בבריכת הסולטן בירושלים בשנת 2021 תשפ"א, השיר נכלל באלבומה של חוה אלברשטיין, החיטה צומחת שוב. השיר זכה לביצועים נוספים והידועים שבהם מפי הגבעטרון, נחמה הנדל, שולי נתן, וצמד רעים. כמו כן לחן הפסוק הנזכר זכה להיות מושר לפני נאומו של ראש ממשלת ישראל מלפנים ונשיא מדינת ישראל התשיעי שמעון פרס לכבוד יום הולדתו ולפי בקשתו לאחר שחצה את גיל הגבורות והגיע לגיל 90 שנים במופע בבנייני האומה בירושלים ישראל ובמופע והצדעה עולמית למפעלותיו על חזונו ועשייתו ההסכמי שלום ושלום כלל עולמי.
פסוקים י"ג – ט"ו, מִֽי־הָ֭אִישׁ הֶחָפֵ֣ץ חַיִּ֑ים אֹהֵ֥ב יָ֝מִ֗ים לִרְא֥וֹת טֽוֹב וגו', זכו ללחנים שהוקלטו בשנת 2018 תשע"ח ומושרים על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. ההקלטה נעשתה לקראת מצעד הגאווה השבעה-עשר בירושלים; היא נבחרה על ידי עמותת הבית הפתוח בירושלים ומיקרוסופט. את השיר מלווים חמישים נגני סימפונט רעננה בניצוחו של דוד זבה. בריאיון לאתר WDG סיפרה: .
 פסוק ח"י, צָ֭עֲקוּ וַיהֹוָ֣ה שָׁמֵ֑עַ וּמִכׇּל־צָ֝רוֹתָ֗ם הִצִּילָֽם, זכה ללחן המושר מאת הזמר אייזיק האניג בלחן של ישראל באדאנסקי באלבום טביעת אצבע.
 פסוק י"ט, קָר֣וֹב יְ֭הֹוָה לְנִשְׁבְּרֵי־לֵ֑ב וְֽאֶת־דַּכְּאֵי־ר֥וּחַ יוֹשִֽׁיעַ, זכה ללחן וסקיצה המושר מאת ש. לוי.
 פסוק אחרון פסוק כ"ג, מחציתו הראשון של הפסוק פֹּדֶ֣ה יְ֭הֹוָה נֶ֣פֶשׁ עֲבָדָ֑יו''' "וְלֹ֥א יֶ֝אְשְׁמ֗וּ כׇּֽל־הַחֹסִ֥ים בּֽוֹ", זכה ללחן מרוקאי ואנדלוסי המושר מאת להקת אתני 30 באפריל 2015, י"ב באייר תשע"ה.

 המזמור בליטורגיה 
המזמור נאמר כחלק מפסוקי דזמרא של שבת ויום טוב.

 קישורים חיצוניים 

 נצור לשונך מרע יהודה איזנברג, מתוך מבחר תוכניות ששודרו בקול ישראל במסגרת "פרקי היום בתנ"ך"
 תהילים ל"ד באתר 929 - תנ"ך ביחד

 הערות שוליים 

לד
קטגוריה:פסוקי דזמרא של שבת
קטגוריה:מזמורי תהילים עם אקרוסטיכון א"ב
קטגוריה:תהילים