ג'פרי הינטון

ג'פרי אוורסט הינטון (באנגלית: Geoffrey Everest Hinton; נולד ב-6 בדצמבר 1947) חבר כבוד ב"מסדר קנדה", "החברה המלכותית בלונדון" ו"", הוא פסיכולוג קוגניטיבי אנגלי-קנדי ומדען בתחום מדעי המחשב. פרסומו העיקרי של הינטון הוא בתרומתו למדע בתחומי רשתות נוירונים מלאכותיות. מאז 2013, הינטון פעיל בעיקר ב"גוגל" וכחוקר באוניברסיטת טורונטו.
בשנת 2024 זכה בפרס נובל לפיזיקה על תרומתו לבינה מלאכותית בהקשר של רשתות נוירונים מלאכותיות.

הינטון התפרסם, בין השאר, בהמשך למאמר שכתב ביחד עם חוקרים נוספים, ב-1986. המאמר שלהם עסק באלגוריתם "פעפוע לאחור" כשיטה לאימון רשתות נוירונים מלאכותיות. רבים בקהיליית מפתחי רשתות הנוירונים המלאכותיות מתייחסים אל הינטון כאל "הסנדק" של התחום. ניצחונו של אלכס קריזבסקי, סטודנט של הינטון, בתחרות זיהוי עצמים "ImageNet", ב-2012, נחשב לאירוע שהביא את נושא רשתות העצבים המלאכותיות/ למידה עמוקה/ בינה מלאכותית אל המודעות הציבורית בתקופה הנוכחית - מה שהביא לגל התעניינות עצום בתחום.

באפריל 2023 התפטר ממשרתו ב"גוגל" והחל להתבטא על הסכנות שהבינה המלאכותית עלולה להביא איתה. בין השאר, הינטון מציין את היכולת של המודלים ללמוד האחד מהשני, העובדה שניתן "להעתיק" את המודל ממחשב למחשב (הן את הארכיטקטורה והן את המשקלים) - תכונה שהופכת את המודלים לבני שכפול מצד אחד ולנצחיים מצד שני - ביחד עם התנהגויות מתהוות שאיש לא ציפה להן, בעיקר בהקשר למודלי השפה הגדולים - כל אלו ביחד, הביאו אותו למחשבה שאין מדובר בניסיון "בינוני" לחקות את מוח האדם אלא במשהו אחר, שיש לו מאפיינים מסוכנים ואם הוא לא "יטופל בצורה נכונה", הוא עלול לסכן את גורל האנושות, וזאת מכיוון שהמודלים עלולים להגדיר לעצמם את פונקציות המטרה, וכבר היום יש להם יכולות בתחום ההנמקה וקבלת ההחלטות שאיש לא צפה, כמו גם יכולת לעבור מגוון גדול של "מבחני אינטליגנציה".

חיים אישיים
הינטון הוא צאצא של ג'ורג' בול, מתמטיקאי ופילוסוף בריטי, מאבות הלוגיקה המודרנית ויוצר האלגברה הבוליאנית המהווה את יסוד מדעי המחשב. הוא גם צאצא של , רופא כירורג, סופר ואביו של המתמטיקאי . אביו הוא האנטומולוג  . אשתו של הינטון נפטרה ב-1994 ממחלת סרטן השחלה.

השכלה
הינטון השלים תואר ראשון ב-1970, בקינגס קולג' (קיימברידג'). את הדוקטורט בבינה מלאכותית עשה באוניברסיטת אדינבורו, בהנחייתו של .

קריירה
לאחר שהשלים את הדוקטורט, עבד באוניברסיטת סאסקס, באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו ובאוניברסיטת קרנגי מלון. הינטון היה אחד מהמייסדים של תחום הנוירולוגיה החישובית ביוניברסיטי קולג' לונדון, במימונה של . כיום (2024) הוא פרופסור מן המניין באוניברסיטת טורונטו, בפקולטה למדעי המחשב. הינטון מחזיק במושב של התאגדות המחקר בקנדה, בתחום למידת מכונה והוא יועץ בתחום "המוח ומכונות לומדות" למוסד הקנדי למחקר מתקדם. הינטון העביר קורס ל"בינה מלאכותית" בפלטפורמת הלימוד המקוונת, קורסרה, ב-2012. ממרץ 2013, הוא מחלק את זמנו בין גוגל לבין האוניברסיטה.

הינטון פרסם למעלה מ-200 מאמרים בעיתונות מדעית שפרסומיה מבוקרים על ידי מדענים מהתחום.

ביחד עם חוקרים נוספים, פיתח את אלגוריתם הפעפוע לאחור, את מכונות בולצמן, ייצוגים מבוזרים, מכונות הולצמן. ב-2007, פרסם מאמר מפורסם בנוגע ללמידה בלתי מונחית. ב-2017, פרסם ז'אנר חדש של רשתות נוירונים להן הוא קורא: "", לדבריו, סוף, סוף, הוא הגיע לארכיטקטורה ש"באמת עובדת". הרעיון העיקרי של ז'אנר חדשני זה, הוא, ככל הנראה, חיקוי יותר מוצלח של המוח האנושי על ידי בניית ארכיטקטורה היררכית של רשתות נוירונים האחת "מעל" לשניה.

באפריל 2023 פרש הינטון מגוגל, תוך שהוא מזהיר מפני הסיכונים שמציבה הבינה המלאכותית.

סטודנטים בולטים שביצעו מחקרים תחת הנחייתו כוללים את איליה סוצקבר, מי שהיה שותף לבניית AlexNet, רשת הנוירונים שניצחה בתחרות זיהוי העצמים "מעל" ImageNet, ב-2012. אירוע שלדעת רבים מהעוסקים בתחום הביא לפריצת נושא הבינה מלאכותית לתודעה הציבורית. סטודנט נוסף שלו הוא יאן לקון שהייתה לו תרומה גדולה לתחום הבינה מלאכותית וכיום הוא עומד בראש תחום הבינה מלאכותית, בחברת פייסבוק.

דעותיו

הינטון היגר מארצות הברית לקנדה על רקע התנגדותו למדיניות של הנשיא רונלד רייגן והתנגדותו למימון ביטחוני של נושאי בינה מלאכותית. הינטון חתם על עצומות נגד פיתוח נשק אוטונומי. בהתייחס לסכנה הקיומית שה"בינה מלאכותית" עלולה להביא איתה, הינטון בדרך כלל נמנע להביע דעה בציינו שלתת תחזית ליותר מחמש שנים קדימה זה לא אחראי. יש הטוענים כי הוא מחזיק בדיעה שסכנה זו רלוונטית רק עוד הרבה עשרות שנים קדימה (סביב השנה 2070) ואולם יש סכנה גדולה שהמימסד הביטחוני יעשה שימוש בטכנולוגיה לרעה. הינטון ציין גם שלהערכתו, כבר היום, הסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית של אמריקה עושה שימוש בטכנולוגיות דומות.

בתשובה לשאלה של , "אם אתה כל כך מודאג מההשלכות של העיסוק בבינה מלאכותית, למה אתה עוסק בזה", הינטון ענה: "האמת היא שאני לא יכול לעמוד בפיתוי של גילוי דברים חדשים" ובכך הוא רמז לדבריו של רוברט אופנהיימר במענה לשאלה על פרויקט מנהטן.

בתשובה לשאלה, הינטון אמר גם: "אינני שולל את האפשרות שבני האדם ישלטו על מכונות שיש להן אינטליגנציה גבוהה יותר משל אנשים - אם כי אני לא מכיר שמצב כזה שרר בעבר".

בתחילת פברואר 2024, הינטון נתן הרצאה של שעתיים. במהלך ההרצאה הוא הסביר למה לדעתו אינטליגנציה דיגיטלית מבינה שפה ומילים - מכל היבט שאפשר למדוד, בדיוק כמו בני אדם, למה אינטליגנציה דיגיטלית מאפשרת לרובוטים להחליף ביניהם את המישקולים של המודלים - ולכן, הם יכולים ללמוד אחד מההתנסויות של השני - שלא כמו בני אדם ובהתאם, למה זו תופעה שעלולה להיות מסוכנת. במהלך ההרצאה הוא מציין שלמיטב שיפוטו היה נכון להפסיק את הפיתוח של התחום עד לאסדרתו, לכפות על החברות והממשלות להשקיע לפחות 30% מהמשאבים שלהם בתחום הבטיחות.

בראיון לתחנת הרדיו BBC 4 מדצמבר 2024, הזהיר הינטון כי קצב התפתחות הטכנולוגיה הוא מהיר בהרבה מהמצופה, וטען שיש סיכוי של 10%-20% שבינה מלאכותית תשמיד את האנושות במהלך שלושת העשורים הבאים, בעוד שבעבר אמר הינטון כי הסיכוי לכך הוא 10%.

פרסים והוקרה
הינטון קיבל מספר גדול של פרסים לאורך הקריירה שלו והבולטים שבהם הוא פרס טיורינג, הפרס שנחשב לפרס המקביל לפרס נובל בתחום המחשוב, ב-2018 ופרס נובל לפיזיקה לשנת 2024.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי קינגס קולג' לונדון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אדינבורו
קטגוריה:פסיכולוגים בריטים
קטגוריה:פסיכולוגים קנדים
קטגוריה:מדעני מחשב קנדים
קטגוריה:מדעני מחשב בריטים
קטגוריה:זוכי פרס חזית הידע
קטגוריה:זוכי המדליה המלכותית
קטגוריה:זוכי פרס דיקסון במדעים
קטגוריה:חוקרי בינה מלאכותית
קטגוריה:זוכי פרס נובל בריטים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:זוכי פרס נובל קנדים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1947
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1947