מתניהו אנגלמן

מתניהו אנגלמן (נולד בכ' בסיוון ה'תשכ"ו, 8 ביוני 1966) הוא רואה חשבון ומנהל ישראלי המכהן כמבקר המדינה וכנשיא EUROSAI. קודם לכן שימש כמנכ"ל המועצה להשכלה גבוהה, מנכ"ל הטכניון ויו"ר פורום המנכ"לים של ועד ראשי האוניברסיטאות, מנכ"ל המועצה המקומית שוהם, ומשנה למנכ"ל המכללה האקדמית להנדסה ירושלים.

 ביוגרפיה 
מרדכי מתניהו אנגלמן נולד ברחובות לחסיה (בתו של יהודה קיל) ופרופ' בנימין אנגלמן, פיזיקאי במרכז למחקר גרעיני שורק, חבר סגל הטכניון לשעבר ומקים התכנית לתואר שני בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב.

אנגלמן הוא בוגר הישיבה התיכונית נתיב מאיר וישיבת ההסדר הר עציון. שירת בצה"ל בחיל השריון כמפקד טנק.
בצעירותו היה ממגיהי מהדורת "דעת מקרא" שבעריכת סבו יהודה קיל.

אנגלמן הוא בעל תואר ראשון בכלכלה וחשבונאות ותואר שני במינהל עסקים, שניהם בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית בירושלים.

ניהל את סניף ירושלים של משרד רואי החשבון "פאהן, קנה ושות'".
הוא נמנה עם מקימי עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים בה שימש כמשנה למנכ"ל.
לאחר מכן, מונה למנכ"ל המועצה המקומית שוהם, והיה שותף להקמת אזור התעשייה הגדול של שוהם, לצד פרויקטים בהם BOT, PPP וחיסכון באנרגיה.

בשנת 2010 מונה למשנה למנכ"ל הטכניון, ובתחילת 2014 מונה למנכ"ל הטכניון. במסגרת זו היה שותף לפעילות הבינלאומית של המוסד האקדמי, במסגרתה הוקמו שלוחות של הטכניון בארצות הברית – ניו יורק ובסין – במחוז גאוונדונג, וכיהן כדירקטור מטעם הטכניון בשלוחות אלו. כחובב ספורט הקים בטכניון קבוצת כדורגל שהעפילה לליגת העל למקומות עבודה.

בשנים 2004–2017 שימש, במקביל לתפקידיו, כיו"ר ועדת הביקורת של ג'וינט ישראל ושל עמותות וחברות בנות של הג'וינט.

ביוני 2018 מונה למנכ"ל המועצה להשכלה גבוהה.

ב-3 ביוני 2019 נבחר למבקר המדינה, בהצבעה חשאית ברוב של 67 חברי כנסת למול 42 מתנגדים ו-5 נמנעים. ב־4 ביולי נכנס לתפקידו.

באפריל 2021 נבחר לנשיא ארגון מבקרי המדינות האירופי (EUROSAI) ברוב של 43 מתוך 48 משתתפים בהצבעה. במאי 2024 החל לכהן כנשיא הארגון.

 כמבקר המדינה 
מדיניות
אנגלמן הוא מבקר המדינה הראשון זה למעלה מ-30 שנה שאינו שופט בדימוס. הוא תופס את תפקיד הביקורת כ"כלי בידי ההנהלה" ושואף לפעול כרגולטור, ליצור שיתופי פעולה עם הגופים המבוקרים ולסייע להם להשתפר. לדבריו, על הביקורת להתמקד בצד הפיננסי-ניהולי, היינו לפקח על השימוש בכספי ציבור במוסדות המדינה.

עם כניסתו לתפקיד הציג גישה של "ביקורת בונה". בהצהרת האמונים בכנסת הציג את גישתו: 

את נאומו הראשון בתפקיד פתח בתודה לבנימין נתניהו על התמיכה במועמדותו, אמירה שספגה ביקורת בתקשורת.

אנגלמן הודיע כי במסגרת עבודת מטה ייבחן המבנה הארגוני במשרד מבקר המדינה על כלל יחידותיו. בתחילת מרץ 2020 שינה את תפקודו של האגף לתפקידים מיוחדים, שעסק בשחיתות שלטונית כ-15 שנה, וכעת יעסוק האגף בביקורת סייבר ומערכות מידע. אנגלמן ציין כי הביקורת למניעת שחיתות ציבורית תימשך, אך לא תיועד לאגף מסוים.

ביוני 2020, לקראת סבב גיוס נרחב למשרד המבקר, ביטל אנגלמן את מדיניותו של המשרד לפיה על עובדים חדשים להיות בעלי רישיון עריכת דין או ראיית חשבון, ומאז מונו בעלי תפקידים מגוונים למשרד מבקר המדינה, כדוגמת מומחי מערכות מידע, בעלי תואר שלישי מחקרי בתחומים השונים ועובדות סוציאליות (שחלקן אף מלוות חושפי שחיתויות).

במהלך כהונתו הופנתה ביקורת רבה למדיניותו של אנגלמן כמבקר שאינו חושף שחיתויות, אינו מטיל אחריות אישית ובקושי מצביע על מחדלים. בדוחות שפרסם נטה שלא להשתמש במילים קשות אלא הציג מסקנות והמלצות שהציבור והתקשורת התקשו להבין. גורמים בפוליטיקה ובתקשורת טענו כי הוא משרת את השלטון ומשמש לו חותמת כשרות.

בהקשר זה טען באוגוסט 2021 האלוף במילואים יצחק בריק, כי אנגלמן סירב לפגוש אותו ואת האלוף במילואים יעקב אור ולקבל מידע סודי אודות אי סדרים חמורים מאוד עם חשד לפגיעה בטוהר המידות במנהלת העוסקת בפרויקט ביטחוני בעל חשיבות עליונה..

פעילות

לקראת הגשת הדוחות הראשונים שלו ב-31 בדצמבר 2019, הציג אנגלמן שינוי במתכונת תקצירי דוחות ביקורת המדינה, כך שהדוחות יוצגו לציבור במתכונת חדשה ונגישה יותר: במקום תקציר רווי מלל של יותר מ-20 עמודים, שלדעתו הקשה על הבנת הדוח, הליקויים והמלצות המבקר, יכלול התקציר בממוצע עמוד וחצי בלבד, ויתמקד בעשרת הממצאים המרכזיים, בליבת הדוח ובהמלצות המרכזיות. בנוסף, התקציר יכלול "נתוני מפתח" ויעשה שימוש נרחב באינפוגרפיקה כדי לתמצת את ממצאי הביקורת למספרים ונתונים מרכזיים.

בשנת 2020 מבקר המדינה החליט לעבור לתוכנית ביקורת רב-שנתית, כנהוג במוסדות מבקרי מדינה נוספים בעולם.

במרץ 2020 פרסם אנגלמן דוח על מימון הבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו בשנת 2018, ובו חשף כי רבים מהמתמודדים לא עמדו בחוק מימון מפלגות. לאחר פרסום הדוח הודיע אנגלמן שהחל ממערכת הבחירות הבאה יפורסמו באופן פומבי פרטי ההלוואות שמקבלות הסיעות המתמודדות, בניסיון למנוע מצב זה בעתיד.

במאי 2020 פורסם הדוח השנתי הראשון. חלק מהעבודה עליו נעשתה עוד בתקופת המבקר הקודם. אנגלמן שינה חלק מהמידע והניסוחים שנכתבו על ידי המבקר הקודם, ונטען כי הוא "ריכך" את הדוח באופן שמשרת את בנימין נתניהו, טענה שהובילה לדיון ציבורי על אופי הביקורת.

250px|ממוזער|שמאל|מתניהו אנגלמן עם ארנון אפק ב
בהמשך 2020 פרסם המשרד דוח על ביקורת בשלטון המקומי ושני דוחות מיוחדים הנוגעים למגפת הקורונה.

בסך הכל פורסמו בשנת 2020 111 דוחות. בדוחות אלו הוטמעו ביקורות פיננסיות ובוצעה ביקורת שנתית על הדוחות הכספיים של המדינה.

בחודש מאי 2021, בעקבות אסון הר מירון, החליט המבקר לפתוח ב"ביקורת מיוחדת", כלשונו, לבדיקת האירועים שהובילו לאסון. לאחר כינונה של ועדת חקירה ממלכתית בראשות נשיאת בית המשפט העליון לשעבר, מרים נאור, הודיע אנגלמן על הפסקת הבדיקה על מנת שלא לבצע עבודה כפולה.

באוקטובר 2021 פרסם משרד מבקר המדינה דוח נרחב על פעילותה הדלה של ממשלת ישראל בהיערכות למשבר האקלים.

דוח מבקר המדינה על מטוס ראש הממשלה, שפורסם במרץ 2022, מונה פגמים רבים בתהליך רכישת המטוס והכשרתו, אך מציין כי  ביולי 2020 הייתה הערכת ההוצאה בפרויקט (רכישה, הסבה ותפעול במשך חמש שנים) 587.6 מיליוני ש"ח, אשר מתחלקת ל-381.8 מיליוני ש"ח לשלב ההקמה, ו-205.8 מיליוני ש"ח לשלב התפעול.

ביולי 2022 פרסם דו"ח ביקורת מיוחד בנוגע לאירועי המהומות בישראל במהלך מבצע שומר החומות. בין יתר מסקנות הדו"ח עולה תפקוד לקוי של המשטרה והשב"כ, מחסור בשוטרים, במיוחד בערים מעורבות בהן פרצו מהומות, כשלים בפעילות מודיעינית ואיסוף מידע של המשטרה, כשלים בתפקוד של מערכת מוקד 100 ועוד.

בדו"ח שפורסם במקביל התייחס המבקר למצבה של האוכלוסייה הערבית בערים המעורבות: "סקירת החלטות הממשלה המרכזיות שהתקבלו בנושא שיפור מצב החברה הערבית בשנים 2010 עד 2020, אשר הסתכמו בתקציבים בהיקף של יותר מ-19 מיליארד שקל, מלמדת כי למעט החלטות נקודתיות לגבי האוכלוסייה הערבית בירושלים, הן אינן חלות על התושבים הערבים בערים המעורבות. כפועל יוצא מכך, האוכלוסייה הערבית ביישובים אלו לא קיבלה תקציבים ייעודיים, לא זכתה להתייחסות ייעודית ולא גובשה מדיניות סדורה בנוגע אליה".

בנובמבר 2022, פרסם מבקר המדינה דוח נוקב על הטרדות מיניות מצד מפקדים ואסירים ביטחוניים כלפי חיילות חובה במשטרה, בשב"ס ובצה"ל.
מהדוח עולה, כי חיילות החובה המשרתות בשב"ס מוטרדות הן מאסירים ביטחוניים והן ממפקדים. 38% ממשרתות החובה בשב"ס ציינו כי חוו פגיעה מינית במהלך שירותן. 70% מהפגיעות המיניות בשב"ס ובמשטרה נעשו על ידי משרת קבע או מפקד, 70% מהתלונות לא טופלו או טופלו באופן שאינו מספק. בדוח ציין המבקר כי . המבקר קבע כי הממצאים מחייבים בדק בית במשטרה ובשב"ס ולהקפיד על כך שמשרתי חובה שטרם השלימו את הכשרתם המקצועית המלאה למילוי תפקידם באגפי כליאה של אסירים ביטחוניים לא ישולבו בביצוע משימות אלו.

בדצמבר 2022, פרסם מבקר המדינה את הדוח השנתי בנושא סייבר ומערכות מידע, בו חשף פערי הגנת סייבר ברשויות רבות ובתוכן המידע הביומטרי בצה"ל, תחום התחבורה, רשות המיסים והגנה על ציוני הבגרות.

ועדת ההיתרים
בספטמבר 2019, אשרר אנגלמן מחדש את החלטת קודמו, יוסף שפירא, לאשר בקשת הלוואה של ראש הממשלה בנימין נתניהו, בסך 2 מיליון שקלים להגנתו המשפטית מבן דודו, נתן מיליקובסקי. האישור היה בתנאי שההלוואה תהיה בתנאי שוק ובכפוף להסדר ניגוד עניינים שיערך על ידי היועץ המשפטי לממשלה בעניינו.

חברים בוועדת ההיתרים, שהקדנציה שלהם הסתיימה, הביעו כעס על החלטת אנגלמן. משרד מבקר המדינה טען מנגד כי אותם חברים סילפו והדליפו לתקשורת באופן מגמתי את דבריו בוועדת ההיתרים.

בתגובה לזהות החברים החדשים שנבחרו, עתרה התנועה לטוהר המידות לבג"ץ בטענה שהמינויים של חברי הוועדה מגמתיים, בעקבות הרקע של כמה מהמינויים. העתירה נדחתה על ידי בג"ץ בינואר 2020, בנימוק שלא ניתן לקבוע זיקה פוליטית מגמתית על פי פעולות עבר, אלא יש להעלות בעייתיות כזו רק אם תהיינה עדויות לכך שפעולתם של חברי הוועדה חורגת מן הטעם הטוב בפועל.

במקביל לדיון בעתירה, בספטמבר 2019, אישר אנגלמן לנתניהו את ההלוואה מבן דודו, בניגוד להחלטה המוקדמת יותר של ועדת ההיתרים.

ביולי 2020, ועדת ההיתרים (בהרכב חדש) קיבלה את עמדת היועץ המשפטי לממשלה, לפיה חל חוק המתנות על מימון להגנה שביקש ראש הממשלה נתניהו לקבל מאיש עסקים אמריקאי בסך 10 מיליון ש"ח. לפיכך ועדת ההיתרים הודיעה לראש הממשלה כי איננה יכולה לדון ולהכריע בבקשה זו. בנוסף, הוועדה קבעה שעל נתניהו להשיב 30 אלף דולר שקיבל בעבר למטרה זו מבן דודו.

באוקטובר 2022, עת כיהן נתניהו כראש האופוזיציה, קבע בג"ץ בעתירה שהגישה התנועה לאיכות השלטון, כי ההלוואה תוסיף לעמוד בתוקפה, נוכח הסתמכותו על החלטת היועץ המשפטי לממשלה וועדת ההיתרים, ותוחזר בהתאם לתנאים שנקבעו, בכפוף להמשך פיקוח מבקר המדינה באותה מתכונת שבה נעשה הפיקוח בתקופת כהונת נתניהו כראש הממשלה.

בספטמבר 2019 אישר אנגלמן גם הלוואה בסך 2 מיליון שקלים לנתניהו מאיש העסקים האמריקאי ספנסר פרטרידג', שהוענקה בתנאים נוחים - לחמש שנים בריבית של אחוז וחצי, עם אפשרות להארכה בחמש שנים נוספות. האישור ניתן לאחר שהיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט קבע שאין חשש לניגוד עניינים, מאחר שלפרטרידג' אין אינטרסים עסקיים של ממש בישראל.

ההלוואה עוררה מחלוקת משפטית כאשר ועדת ההיתרים דחתה תחילה בקשה של נתניהו לקבל מפרטרידג' מענק של עד 10 מיליון שקלים למימון הגנתו המשפטית, לאחר שהיועצת המשפטית גלי בהרב-מיארה קבעה כי מדובר במתנה אסורה. בבג"ץ נקבע בסופו של דבר כי ההלוואה מפרטרידג' היא "למעשה מתנה אסורה", אך בשל האישורים המוקדמים של אנגלמן ומנדלבליט לא הורה בית המשפט על השבה מיידית של הכסף. בג"ץ קבע כי המבקר ימשיך לפקח על החזרת ההלוואה באמצעות הצהרות ההון של נתניהו.

 ביקורת על מערכת הביטחון 
פעילות המבקר השוטפת הניבה דו"חות ביקורת שהצביעו על שורה של ליקויים במערכת הביטחון:
 ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות (מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה)
 היעדר פיקוח על מימון טרור מצד הרשות להלבנת הון ומימון טרור
 ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים
 הבעיות בכיתות הכוננות
 תצפיות על בסיסי צה"ל וגניבות והברחות אמל"ח (מתוך הדוח על המשילות בנגב)
 תביעות אזרחיות כלפי מחבלים (בתוך דו"ח על מבצע שומר החומות)

מלחמת חרבות ברזל
בשבוע הראשון למלחמת חרבות ברזל סייר אנגלמן בדרום ישראל, וציין שבדיקת פתע שערך בגבול הצפון העלתה "ליקויים משמעותיים ועל הדרג המדיני וצה"ל לתקנם באופן מיידי". בהמשך חודש אוקטובר 2023, לאחר סיורים נוספים ושיחות עם אזרחים מפונים, קבע אנגלמן כי "הממשלה נכשלת בטיפול בעורף". ב־13 בנובמבר 2023 הגיש אנגלמן למשרד ראש הממשלה ולפורום מנכ"לי משרדי הממשלה מסמך ובו ריכוז הליקויים שמצא עד כה, וציין כי "אין הצדקה להתעוררות המאוחרת של ממשלת ישראל בטיפול בעורף – המכנה המשותף של הליקויים הוא העדר היערכות לשעת חירום".

ב-7 בינואר 2024 הודיע אנגלמן על תחילת ביקורת מקיפה בכ-60 נושאים הנוגעים לכשלי שבעה באוקטובר. הרמטכ"ל הרצי הלוי וראש השב"כ רונן בר סירבו לשתף פעולה, בטענה שביקורת בזמן מלחמה תפגע במאמץ הלחימה. הביקורת בצה"ל ובשב"כ הושהתה כ-15 חודשים. במקביל, ביוני 2024 הגישו הסנגוריה הצבאית והתנועה לאיכות השלטון עתירה לבג"ץ בטענה שהביקורת תזהם את עבודתה של ועדת חקירה ממשלתית עתידית שתחקור את המחדלים, וכי היא פוגעת בזכויות המבוקרים. בדצמבר 2024 הוציא בג"ץ צו ביניים המקפיא חלקים מעבודת המבקר והורה לו להסביר מדוע לא יימנע מביקורת בנושאים הנוגעים למדיניות ולאסטרטגיה.

ביוני 2025 הגיש אנגלמן בקשה לוועדת הכספים של הכנסת לאשר לו מענק הסתגלות בגובה כחצי מיליון ש"ח לקראת סיום כהונתו שנה לאחר מכן, ביולי 2026. משרת מבקר המדינה אינה כלולה בחוק ברשימת התפקידים הזכאים באופן אוטומטי למענק הסתגלות, ולכן נדרש אישור פרטני של הוועדה. מבקרי המדינה הקודמים לא הגישו בקשה דומה מכיוון שהגיעו לגיל פרישה (או מעבר לו) בסיום כהונתם, בעוד שאנגלמן צפוי לסיים את תפקידו בגיל 60. ועדת הכספים אישרה לאנגלמן מענק הסתגלות של 385 אלף ש"ח. ההחלטה התקבלה ברוב קולות בקואליציה למרות התנגדות באופוזיציה, שביקרה את העיתוי על רקע חקירת המלחמה.

חיים אישיים
אנגלמן נשוי לאסתר אביגיל (בתו של משה מנדלבאום, לשעבר נגיד בנק ישראל), עובדת סוציאלית ולשעבר מנהלת מחלקת הרווחה במועצה האזורית גזר, ואב לשישה ילדים. מתגורר ביישוב נוף איילון ומנהל אורח חיים דתי.

בנו חגי, לוחם שריון במילואים, נפצע קשה במהלך פעילות מבצעית ברצועת עזה במסגרת מלחמת חרבות ברזל.

אחיו הוא ד"ר שוע אנגלמן, מומחה ללקויות למידה.

אנגלמן עוסק בספורט, בעיקר בריצה, ונכון לשנת 2023 השתתף בשבעה מרתונים.

קישורים חיצוניים

 מתניהו אנגלמן, באתר מבקר המדינה

הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:מנכ"לי אוניברסיטאות בישראל
קטגוריה:מנכ"לי רשויות מקומיות
קטגוריה:רואי חשבון ישראלים
קטגוריה:מבקרי המדינה
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:בוגרי ישיבת נתיב מאיר
קטגוריה:נוף איילון: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966