מתורגמנות שפת הסימנים הישראלית

מתורגמנות שפת הסימנים הישראלית (שס"י) לחירשים מבוצע על ידי מתורגמנים השולטים בשס"י, אחרי שהשתלמו בתחום זה במוסד להשכלה גבוהה. השירות ממומן על ידי שירותי תמיכה בתקשורת ("סל תקשורת" בשמו הקודם) וניתן על ידי עמותות ישראליות בדרך של מכרז המבוצע על ידי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

משנת 2001, סופקו התרגומים לחירשים על ידי אגודת החרשים בישראל (אח"א), עמותת שמע, המכון לקידום החירש בישראל ושמעיה. לחלופין, ניתן השירות על ידי נותני השירות עצמם, כמו ערוצי הטלוויזיה בישראל.

 היסטוריה 
המתורגמניות הראשונות היו  כמו אביבה גר ואסתר ברק, ותירגמו לפי תקני .

באח"א נערך קורס ראשון למתורגמניות בשנת הלימודים ה'תשנ"ה, שבו למדו המתורגמניות על מבנה האוזן, דציבל ואודיוגרמה, תרבות החירשים, שפה מסומנת מול שפת סימנים, ואתיקה בתרגום. באותו הזמן לימדה אוניברסיטת תל אביב חינוך ללקויי שמיעה, ושם למדו גם שפת סימנים, אך זה היה מסלול להוראת ילדים חירשים וכבדי שמיעה בבית הספר ובגן, כולל חינוך בלתי פורמלי, ולא מסלול למתורגמניות שס"י.

בישראל אין חקיקה למתורגמניות, והן פועלות מכוח סל התקשורת. לכך התייחסה לי דן בתגובתה מאפריל 2003 לחירשים וכבדי שמיעה בנושאי תרגום, כשטענה כי עליהם לקדם את העניין.

עם התפתחותו של סל התקשורת, פתחה היחידה ללימודי המשך של בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן תוכנית להכשרת מתורגמניות בשס"י. במסלול זה מלמדת האוניברסיטה את המתורגמנים לפי סילבוס שהיא קבעה.

נוכח היעדר חקיקה למתורגמניות, קבע להן משרד הרווחה כללי אתיקה בנספח ו' למכרז 245/2010 עבור שירותי התרגום. עיקרי הכללים היו:
 המתורגמנית תגיע בזמן.
 המתורגמנית תתרגם את הנאמר במלואו, לא תשמיט במכוון חלקים מהנאמר, לא תוסיף מידע על דעת עצמה, ולא תעשה שימוש אישי במידע שקיבלה בעת התרגום.
 המתורגמנית לא תעדיף צד זה או אחר במהלך התרגום.
 המתורגמנית תשמור על חיסיון מתורגמנית לקוח.
 המתורגמנית תשלוט באוצר המילים של שפת הסימנים הישראלית.
 המתורגמנית תכבד מתורגמניות אחרות.
כמו כן הקים משרד הרווחה ועדה מייעצת שבה חברים נציגי אגף השיקום במשרד הרווחה, משרד החינוך, ארגוני החירשים, מתורגמנים והמוסד לביטוח לאומי. בראש הוועדה נמצאת קלינאית התקשורת הארצית של משרד הרווחה.

בעניין זה פנו בכתב בשנת 2016 חבר הכנסת אילן גילאון וד"ר לורה ורטון אל שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חיים כץ, וציינו בפניו כי מחויבות המתורגמנית ללקוח צריכה להיות כמו מחויבותו של עורך דין ללקוחו, גם אם נשכרה המתורגמנית על ידי נותן השירות. בהמשך, הודיע במאי 2019 ארגון המתורגמנים לשפת הסימנים הישראלית על השקת מיזם מתורגמן חונך, שבו יקבל מתורגמן חדש או חוזר ליווי של מתורגמן ותיק.

בועז אחד העם מהמרכז הישראלי ללימודי חירשות פרסם סרטון עם ארבע הנחיות: 1. אין לחתום על טופס ריק ללא שעות תרגום, כפי שאין לחתום על שיק ללא סכום. 2. יש לצלם את הטופס החתום. 3. במקרה של הבדל בשעות, ניתן לפנות לוועדה במשרד הרווחה. 4. שמעיה מאפשרת מעקב אחרי השעות עם שם משתמש וסיסמה.

 תרגום לחירשים-עיוורים 
בישראל, התרגום לחירשים-עיוורים נעשה בדרך כלל על ידי מתורגמנים חירשים, הנקראים בשפה מקצועית "מתווך תקשורת", משום שהם מעבירים את שפת הסימנים במגע עם ידי החירשים-עיוורים. הלן קלר למדה את האיות האצבעות של שפת הסימנים האמריקאית באיות על כף ידה, והמילה הראשונה שלמדה הייתה מים. בישראל, חירשים-עיוורים הדוברי שפת סימנים זכאים לקבל תרגום בשפת הסימנים במגע, משום שרובם מכירים את שפת הסימנים מהזמן שבו ראו, ושפת הסימנים מהירה מאיות אצבעות. ניתן לתרגם לחירשים-עיוורים גם משחק כדורגל בשידור חי. יש חירשים-עיוורים המעדיפים שיכתבו להם אותיות רגילות על כף ידם.

 קישורים חיצוניים 


 , ערוץ "כאן 11" עם דורון לוי והמתורגמנית דנה נריה.
  , ערוץ עשר עם תמי אסולין והמתורגמנית דנה נריה.
 .

 הערות שוליים 

קטגוריה:לקות שמיעה בישראל
קטגוריה:תרגום
קטגוריה:ישראל: שפות סימנים