קהילת יהודי מזצ'אט

מזצ'אט (בהונגרית: Mezőcsát) היא עיר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. יהודים החלו להתיישב בעיר באמצע המאה ה-18, הקהילה היהודית נוצרה בתחילת המאה ה-19. רוב יהודי מזצ'אט עסקו במסחר ובתעשייה קמעונאית, חלקם היו בעלי מקצועות חופשיים ופקידים, ואחדים מהם היו בעלי אחוזות. מצבם הכלכלי היה בדרך כלל טוב ורובם התגוררו בבתים משלהם.

הקהילה השתייכה לזרם האורתודוקסי והיו לה מוסדות עצמאיים ביניהם בית ספר יסודי יהודי וחברה קדישא וכן ספרייה שכללה למעלה מאלף ספרים. בית הכנסת הראשון שהוקם בעיר עלה באש וב-1880 נבנה מחדש. מוסדות יהודיים נוספים שהיו בעיירה: מקווה, תלמוד תורה, ישיבה שמנתה כ-60 תלמידים, אגודת נשים, ארגון "ביקור חולים", ארגון "גמילות חסדים", חברת סנדקאות. בשירות הקהילה היו רב, שני שוחטים, שני מורים, מלמד, מזכיר ובלן.

הפעילות הציונית בעיר התנהלה במסגרת "תנועת המזרחי" (תנועה פוליטית ציונית דתית).

היהודים המקומיים נהגו ללכת לישיבות בעיירות זרקליצ'ה וחוסט.

לאחר מלחמת העולם הראשונה הגיעו לעיר כנופיות הטרור הלבן (פעולות אלימות נגד קומוניסטים) והטילו פחד על תושביה היהודים, ובמשך תקופה סבלו היהודים ממעשי שוד וביזה, ואף פגיעות בגוף. עם זאת יחס התושבים ליהודים המקומיים היה בדרך כלל תקין. לאחר מכן העדיפו רוב היהודים לעזוב את העיר. בשנת 1938, כשנותרו במקום מספר משפחות יהודיות ספורות, חדלה קהילת מזצ'אט מלהיות עצמאית.

נכון לינואר 1941 נמנו במזצ'אט 521 יהודים ושיעורם מכלל אוכלוסייתה היה כשמונה אחוזים.

 בזמן השואה 
בספטמבר 1939 הכריזה הונגריה הפרו-גרמנית על גיוס כללי של יהודים ל"פלוגות עבודה", עבודות של ביצורים ושירותים לצבא ההונגרי. בקיץ 1941 נשלחו יהודי מזצ'אט לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים, הם הועסקו בפינוי מוקשים ורובם נהרגו.

במאי 1944, אחר פלישת הצבא הגרמני להונגריה ב-19 במרץ 1944, הוקם במזצ'אט גטו אליו נצטוו יהודי העיר והכפרים סמוכים לעקור ובתיהם הועברו לידי נוצרים. במהלך השהות בגטו עינו ז'נדרמנים הונגרים את תושבי הגטו בניסיון לגלות היכן הסתירו חפצי ערך על מנת לקחתם מידיהם.

על אף המשטר הקפדני והעוין שהיה בגטו, הצליחו יהודים מעטים לברוח מן הגטו ואף להגיע לבודפשט. לאחר זמן מועט בגטו, הוסעו היהודים ברכבות לעיירה גורומבוי שליד מישקולץ, וכעבור כמה ימים הועברו למחנה ההשמדה אושוויץ. בדרך אל מחנה ההשמדה, נהרגו שלושה מהם עקב התנאים המחפירים.

סך כל מספר בני העיר היהודים שנהרגו באושוויץ ובמחנות העבודה נאמד בכ-410 נפשות, מהם כ-125 נערים עד גיל 15.

 לאחר השואה 
לאחר תום המלחמה, שבו למזצ'אט כ-80 מתושביה היהודים, בנו את הקהילה מחדש ואף הקימו במקום גלעד לזכרם של הנספים.

ב-1956 נערך בעיר מרד בעקבותיו ברחו ממנה יהודים רבים, חלקם עלו ארצה וחלקם היגרו למקומות אחרים. בבדיקה ב-1960 עדיין התגוררו בעיר תשע משפחות יהודיות.

נכון לשנת 2019, אין בעיר קהילה יהודית מתפקדת.

 אנשים ידועים מהקהילה היהודית במזצ'אט 
רבי שרגא צבי טננבוים מגדולי הפוסקים בהונגריה בעל נטע שורק (1825-1897) – ייסד את הישיבה במזצ'אט.
חתנו רבי יהודה אלטמן (1923-1858) – מחבר "מי יהודה" (פסקי דין הלכתיים), "זרע יהודה" (הערות תלמוד), "ים של יהודה" (דרשות על התורה, יצא לאור על ידי בנו שנספה בשואה).
יוז'ף קיש (1921-1843) – נולד במזצ'אט ונחשב לאחד מחשובי המשוררים בהונגריה.
 אהרן פריד - היה רב העיר במהלך המאה ה-19.

 לקריאה נוספת 

פנקס הקהילות הונגריה, יוסף שוויצר, עמוד 345–346
מאזו'-צ'אט (מעזא-טשאטה), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 206–207. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

קישורים חיצוניים



 https://il.bidspirit.com/ui/lotPage/source/catalog/auction/2064/lot/114265/foo?lang=he

מזצ'אט