מחלף קפלן

מחלף קפלן הוא מחלף בתל אביב הנמצא בצומת הרחובות קפלן ודרך בגין. המחלף ידוע גם כצומת עזריאלי או כיכר הדמוקרטיה. לפי נתוני משרד התחבורה עוברים בממוצע במחלף יותר מ-100 אלף כלי רכב ביום. בצמוד אליו נמצאים מספר אתרים בהם עובדים עשרות אלפי אנשים (הקריה, מגדלי משרדים בשרונה ובאזור) והוא מהווה דרך ראשית וכניסה ויציאה לתל אביב. דרכו ניתן להתחבר לנתיבי איילון דרך מחלף השלום אשר צמוד לו.
היסטוריה
צומת הרחובות קפלן ודרך בגין (אז דרך פתח-תקווה) רומזרה לראשונה בשנת 1964. באותה עת היה זה צומת T, שהמשך רחוב קפלן לכיוון דרך השלום, מעל נחל איילון, לא היה קיים. הקמת חיבור זה החלה בשנת 1966, אז הונחו שני גשרי פלדה מעל הנחל. בשנת 1968 הוחל בהרחבת רחוב לקפלן לשני נתיבים בכל כיוון.
הקמת הפרדה מפלסית בצומת הוצעה לראשונה בתוכנית אב לכבישים בגוש דן שהציג שר התחבורה שמעון פרס ב-1971, ושנה אחר כך אף אושר תקציב לפרויקט, אך הוא לא יצא לפועל. בשנת 1981 הוחל בהרחבת דרך פתח-תקווה לשלושה נתיבים בכל כיוון ומסלול לתחבורה ציבורית במרכזו.

תכנון המחלף בפועל החל כחלק מפרויקט "מרכז השלום" הסמוך (לימים "מרכז עזריאלי"), שהוקם על מגרש בו שכן חניון למשאיות לפינוי אשפה של עיריית תל אביב. ב-1987 אישרה העירייה את התוכנית, שהייתה פרויקט הבנייה והעסקים הגדול ביותר בישראל עד אז, וכלל: בניית 115 אלף מ"ר של משרדים בשישה מגדלים בני 20 עד 40 קומות ו־35 אלף מ"ר לבניית מרכז קניות ובילוי. בנוסף בניית חניונים, בהם ניתן יהיה להחנות עד 3,000 כלי רכב. במסגרת התוכנית הוחלט לשדרג את מערכת הדרכים סביב הפרויקט, במטרה להתאימה להיקף התנועה הצפוי. הקמת המחלף היה כחלק מתנאי היתר הבנייה שלו, שאסר מתן תעודת גמר אלא ל-50 אלף מ"ר בלבד, כל זמן שלא הושלם מחלף קפלן. באותה תקופה החל גם תכנון פרויקט "דרום הקריה" שעיקרו היה פינוי מבני הקריה בצדו הדרומי של רחוב קפלו ובניית 200 אלף מ"ר של משרדים, מסחר ומגורים. במסגרת פרויקט זה הוקם מגדל היובל בפינת הרחובות קפלן ודרך בגין, אך התנאי להקמתו היה שיקוע הצומת.פרויקט זה הוקפא במאי 1999, על ידי עיריית תל אביב, עקב דרישתה להקמת כביש משוקע בצומת, כפי שנקבע בתוכנית. גם הקמתו של המגדל המרובע בפרויקט מרכז עזריאלי עוכבה, בין השאר בגלל אי הקמת המחלף. בשלב זה היה הצומת אחד הצמתים העמוסים בישראל, לפי נתוני משרד התחבורה, שבכל יעברו בו כ-100 אלף כלי רכב.

עיכוב נוסף בהקמת המחלף היה עקב מחלוקת משיקולי תקציב ותכנון בין משרד האוצר, משרד התחבורה, עיריית תל אביב וחברת נתיבי איילון, על החלופה הנבחרת מבין חמש החלופות שהוצעו להקמתו. חלופה שהציע מהנדס העירישראל גודוביץ כללה בניית מחלף בעל שני מפלסים, שאחד מהם מוקדש לתחבורה ציבורית בלבד, ומעליו כיכר עירונית להולכי רגל. חלופה זה נדחתה עקב עלותה היקרה ונבחרה החלופה הזולה ביותר שכללה, שיקוע בכיוון צפון-דרום רק לכלי רכב פרטיים. הבנייה החלה לבסוף בשנת 2000, לאחר שאושר תקציב ליישום הסדרי התחבורה החדשים באזור.

ב-31 במרץ 2003 הסתיים שדרוג המחלף מהצומת שהיה קיים באזור. עלות הפרויקט הייתה למעלה מ-90 מיליון שקלים. נפח התנועה לאחר הפתיחה היה כ-150 אלף מכוניות ביום.

מבנה המחלף
במקום יש שיקוע לדרך בגין ומעליו גשר אשר מחבר את הרחובות גבעת התחמושת וקפלן. התנועה במחלף אפשרית לכל הכיוונים דרך הצומת (הפניה ימינה מדרך בגין לרחוב קפלן פתוחה לתחבורה ציבורית בלבד), כאשר תנועה מצפון לדרום על דרך בגין מתבצעת ללא רמזורים.

בסמוך למחלף, ממוקמות תחנת יהודית ותחנת שאול המלך של הדנקל (הקו האדום) ועוברת כמות גדולה של קווי אוטובוס, במספר רב של תחנות אוטובוס שמפוזרות לצידו.

עד תחילת עבודות שדרוג הצומת למחלף, במרכזה של דרך בגין היה ציר מת"צ.

תוכנית המחלף כללה כריית שתי מנהרות; מנהרה המשמשת את הבאים מכיוון צפון ומאפשרת פנייה ימינה אל דרך אריה לובה אליאב התת-קרקעית, שנבנתה כחלק מפרויקט "דרום הקריה". כריית מנהרה הזו הושלמה כבר ב-2003, אך פתיחתה לתנועה נעשתה רק עם פתיחת דרך אריה לובה אליאב לתנועה, בדצמבר 2014. המנהרה השנייה, שבנייתה הייתה באחריות "קבוצת עזריאלי", מיועדת לאפשר פנייה ימינה לחניון מגדלי עזריאלי לבאים מכיוון דרום. כריית המנהרה הייתה אמורה להתבצע בזמן הקמת המחלף, אך נדחתה על ידי עזריאלי בטענה כי אינה כדאית לו.
ארכאולוגיה
בשנת 1979 נחשפה לראשונה באזור צומת קפלן, במדרון המזרחי של רכס הכורכר שהיה במקום, מערת קבורה מתקופת הברונזה, בה נמצאו תכשיטי כסף וחרוזים. בעת העבודות להקמת המחלף נערכה חפירת הצלה לאחר שדחפורים פגעו בכמה מערות קבורה במפלס הנמוך של הרכס, לאחר שנהרסו מספר מבנים מודרניים שהיו במקום, בשולי הקריה, לצורך הרחבת דרך בגין. במקום נחשפו חללים רבים, רובם מערות קבורה ופרטים אחרים. בשוליים הנמוכים ביותר של המדרון המזרחי של הרכס תוארכו חמש מערות לשלבים האחרונים של תקופת הברונזה הקדומה בארץ ישראל; חללים דמויי פעמון שנחצבו בתוך סלע האם הפריך. המערות הכילו קבורות רבות, בדרך כלל קבורות משנה, שהשימוש בכל אחד מן הקברים נמשך לאורך זמן ותוכנם מייצג טווח כרונולוגי ארוך. חפצי המנחה כללו כלי חרס קטנים רבים (קערות וקנקניות), חרוזים מאבן, צדפים ועצם, ראש אלה מאבן, כלי נחושת קטנים, פגיון מנחושת וכלי צור. מעט גבוה יותר על מדרון הכורכר נמצאו קברים מתקופת הברונזה הבייניימית. חוסר הוודאות לגבי זהות הנקברים הביא לעיכוב בעבודות הקמת המחלף. בזמן שאנשי משרד הדתות בדקו אם הקברים הם של יהודים. לאחר שהתברר מעל כל ספק שהנקברים במקום הם אנשים מתקופת הברונזה הקדומה, העבודות נמשכו והמערות נהרסו.

הפגנות במחלף
במהלך העשור השני של המאה ה-21 הפך המחלף, יחד עם מחלף השלום הסמוך, למוקד להפגנות. בין הקבוצות שקיימו הפגנות במחלף: תושבי עוטף עזה (במחאה על ההסלמה במצב הביטחוני), עובדים סוציאליים (במחאה על שכרם), קהילת הלהט"ב (במחאה על תיקון לחוק הפונדקאות שנחקק בשנת 2018), הפגנות יוצאי אתיופיה, הפגנת האפודים הצהובים (במחאה על יוקר המחיה) עשרות הפגנות נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע והפגנת תמיכה אחת ברפורמה המשפטית בישראל.

ביולי 2023, בעת שקודמה בכנסת הרפורמה המשפטית, המחלף וסביבתו היו מוקד להפגנות מתמשכות של מאות אלפים במחאה נגד הרפורמה המשפטית, ועל רקע זה החליט ראש עיריית תל אביב רון חולדאי לשנות את שם הצומת ל"כיכר הדמוקרטיה".

 קישורים חיצוניים 
 כיכר הדמוקרטיה - מחלף קפלן, בגוגל מפות



הערות שוליים

קטגוריה:תל אביב-יפו: צמתים ומחלפים
קטגוריה:כביש 2: מחלפים
קטגוריה:מחלפי יהלום
קטגוריה:הנצחת אליעזר קפלן