הסכסוך האיראני-ישראלי במהלך מלחמת האזרחים בסוריה

הסכסוך האיראני-ישראלי במהלך מלחמת האזרחים בסוריה היה עימות צבאי מתמשך בין ישראל לאיראן, לחזבאללה ולסוריה, שהתרחש ברובו בשטח סוריה (שמארחת בשטחה כוחות של משמרות המהפכה האסלאמית וחזבאללה), במקביל למלחמת אזרחים שמתחוללת בסוריה בשנים 2011–2024. בצה"ל מכונה העימות מב"ם – "המערכה בין המלחמות". העימות הוא חלק מסכסוך רחב יותר: הסכסוך האיראני-ישראלי.

במהלך העשור השני של המאה ה-21 הייתה ישראל לעיתים מעורבת במלחמת האזרחים בסוריה בתקריות לאורך גבול ישראל–סוריה ברמת הגולן ואף בשטחי סוריה, אף על פי שלא הביעה תמיכה באחד מהצדדים הלוחמים. בעוד שבשנים הראשונות התקריות התבטאו בעיקר בירי תועה או מכוון מצד צבא סוריה, שנענה בתגובה נקודתית של צה"ל, בהמשך פעלה ישראל בשטחי סוריה נגד המשטר הסורי, איראן וחזבאללה, במטרה לפגוע במשלוחי נשק (כולל נשק מתקדם ונשק אסטרטגי, ובפרט טילי קרקע-אוויר וטילי קרקע-קרקע מדויקים) מאיראן שנועדו לחזבאללה וכדי למנוע ממשמרות המהפכה האסלאמית ומחזבאללה להתבסס בשטחי סוריה ובשטח הגולן הסורי בפרט, ולפתוח משם חזית נוספת מול ישראל.

הפעילות הישראלית מול התבססות איראן וחזבאללה בסוריה החלה בתקיפות חשאיות שביצע חיל האוויר הישראלי, שעליהן ישראל לא לקחה אחריות, נגד משלוחי נשק "שובר שוויון" שהגיע לחזבאללה, ונגד חוליות טרור שחזבאללה הקים בגבול ישראל–סוריה על מנת לבצע פיגועים נגד ישראל כאשר יהיה צורך. במהלך השנים, ככל שאיראן העמיקה את נוכחותה בסוריה באמצעות כוח קודס של משמרות המהפכה האסלאמית, ישראל הגבירה את קצב התקיפות שלה ואף פגעה במספר מפקדים בכירים בחזבאללה וכוח קודס על אדמת סוריה. בשנים אלו ישראל נמנעה מלקחת אחריות על התקיפות וסוריה נמנעה מתגובה, כמו גם מירי טילי קרקע-אוויר. עם סיום כהונתו כמפקד חיל האוויר הישראלי חשף אמיר אשל שבשנים 2012–2017 ערכה ישראל קרוב למאה תקיפות של שיירות נשק לחזבאללה. באותה תקופה החל גם תיאום צבאי הדוק בין צה"ל לצבא רוסיה ובעיקר חיל האוויר הרוסי, בעקבות המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים בסוריה, על מנת למנוע התנגשות צבאית בין חיל האוויר הישראלי לכוחות רוסיים בסוריה.

בשנת 2018 חלה הסלמה גדולה בעימות בין ישראל לאיראן על אדמת סוריה ונשברה העמימות על התקיפות האוויריות, שעל חלקן ישראל לקחה אחריות וגם הצהירה שתקפה מאות פעמים מטרות איראניות בסוריה כדי למנוע איום על ישראל. סוריה החלה להגיב בירי נ"מ וטילי קרקע-אוויר, לעיתים מסיבי, ומספר פעמים אף התרחש ירי תגובה לעבר רמת הגולן. בשנה זו עימות הפרוקסי בין ישראל לאיראן הפך לגלוי והגיע לשיאו בחודשים פברואר, אפריל ומאי, אז ביצעה ישראל תקיפות גלויות ונרחבות נגד מטרות איראניות על סוריה (כגון מבצע בית הקלפים), כתגובה למעשי תוקפנות מצד איראן (ניסיון החדרת מל"ט "חמקן" ממולכד לשטח ישראל וירי רקטות ארטילריות לעבר ישראל). לדברי הרמטכ"ל רא"ל גדי איזנקוט ישראל ביצעה מאות תקיפות ופגעה באלפי מטרות במסגרת הסכסוך המתמשך.

בתקיפות האוויריות שביצע צה"ל הושמדו כמות רבה של אמצעי לחימה ותחמושת ומספר רב של רקטות ארטילריות וטילי קרקע-קרקע. חיל האוויר הישראלי גם פגע במספר לא ידוע של סוללות הגנה אווירית של חיל ההגנה האווירית הסורי כאשר אלו ירו לעבר מטוסי קרב ישראליים, ולפי ההערכות כשליש ממערך ההגנה האווירית הסורי הושמד. בתקיפות נהרגו למעלה מ-150 חיילי צבא סוריה, למעלה מ-200 פעילי משמרות המהפכה האסלאמית (בהם מפקדים וקצינים בכירים), למעלה מ-50 פעילי חזבאללה, ועוד הרבה עשרות עד כמה מאות חברי מיליציות וארגוני טרור, בהן מיליציות שיעיות והמדינה האסלאמית. לפי ההערכות, בין ינואר 2013 לאוקטובר 2021 נהרגו כ-631 חיילים, פעילים צבאיים ופעילי טרור של סוריה, איראן, חזבאללה ותומכיהם. מנגד, שלושה ישראלים נהרגו בעימות, ומטוס קרב ישראלי אחד נפגע והתרסק.

העימות נמשך גם בזמן מלחמת חרבות ברזל והתנהל כחלק מהמערכה מול איראן במלחמת חרבות ברזל. בזירת לבנון, בעקבות מבצע חיצי הצפון שהנחית מכה קשה על חזבאללה - שכללה את חיסול ההנהגה וצמרת הפיקוד, הריגת אלפי מחבלים והשמדת תשתיות טרור אסטרטגיות רבות - נאלץ ארגון הטרור הלבנוני להוציא את כוחותיו מסוריה. בזירת סוריה, קצת לאחר חתימת הסכם ישראל–לבנון 2024 בעקבות חולשת הכוחות הפרו-איראניים בסוריה החלו המורדים במתקפה שבסיומה נפל משטר אסד ב-8 בדצמבר 2024. מיד לאחר מכן פתח צה"ל במבצע חץ הבשן על מנת להשמיד את התשתיות האסטרטגיות ואמצעי הלחימה של צבא אסד על מנת שלא ייפלו לידי קבוצות ג'יהאדיסטיות. גנרל איראני בכיר במשמרות המהפכה האסלאמית הודה שאיראן וגרורותיה ספגו בסוריה תבוסה קשה.

 רקע 
 עימותים מקדימים 

בקיץ 2006 התרחשה מלחמת לבנון השנייה בין ישראל לחזבאללה. המלחמה התרחשה ברובה בשטח לבנון בעוד שהעורף הישראלי ספג ירי כבד של אלפי רקטות ארטילריות. המלחמה הסתיימה בהפסקת אש בעקבות החלטה 1701 של מועצת הביטחון של האו"ם והתחושה בקרב הציבור הישראלי הייתה שהמלחמה הסתיימה ב"תיקו" ולא הושגה הכרעה לטובת ישראל.

ב-6 בספטמבר 2007 התרחשה תקיפת הכור הגרעיני בסוריה בה השמידה ישראל כור גרעיני צבאי סורי שהיה בשלבי בנייה. רק כעבור עשור נטלה ישראל אחריות על המבצע.

ב-12 בפברואר 2008 חיסלו המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים וה-CIA בפעולה משותפת את עימאד מורנייה, המפקד העליון של הזרוע הצבאית של חזבאללה וטרוריסט בינלאומי מבוקש.

 מלחמת האזרחים בסוריה 

מלחמת האזרחים בסוריה היא סכסוך מתמשך שפרץ בסוריה בין כוחות הנאמנים לממשלת הבעת' בראשות הנשיא בשאר אל-אסד ובין אלה המבקשים להדיחה, ועם הזמן התרחב עם כניסת הכורדים, הג'יהאדיסטים, כוחות המזוהים עם ארגון הטרור המדינה האסלאמית ומדינות זרות למערכה. הסכסוך החל ב-15 במרץ 2011, כנחשול של הפגנות ומחאות בכל רחבי סוריה, שהיוו חלק מגל ההתקוממויות בארצות ערב. עם הזמן התפתחו ההפגנות להתקוממות עממית, למרידה ולמלחמת אזרחים, המאופיינת בקרבות קשים, פיגועי התאבדות, התערבויות חיצוניות, זליגות למדינות שכנות, שימוש בנשק קונבנציונלי ובנשק בלתי קונבנציונלי, מעשי טבח, פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות, אלימות עדתית, משבר פליטים ועוד.

תחילת שנת 2012 התאפיינה בהתערבויות חיצוניות במלחמה בסוריה: אסד הסתייע בכוחות שיעים, כגון משמרות המהפכה האסלאמית מאיראן וחזבאללה מלבנון, ונהנה מתמיכה בינלאומית של רוסיה וסין. לעומת זאת, מורדי האופוזיציה המתונה נתמכו צבאית על ידי מדינות סוניות כגון ערב הסעודית וקטר, וקיבלו תמיכה בינלאומית ממדינות המערב. ארגוני ג'יהאד סונים, כגון ג'בהת א-נוסרה נוסדו בתחילת המלחמה ונכנסו ללחימה מול כוחות אסד. בתחילת שנת 2013 החלו להופיע סימנים של קרעים פנימיים בין הצבא הסורי החופשי, הנחשב למתון יחסית, לבין חלק מארגוני הג'יהאד, שדוגלים באסלאם הקיצוני. בראש הארגונים הללו בלט ארגון המדינה האסלאמית, שבתחילה היה חלק מאל קאעידה, עד אשר האחרון התנתק ממנו, והכריז, ביולי 2014, על חליפות איסלאמית עצמאית בשטחים הנרחבים שכבש בסוריה ובעיראק.

על פי ההערכות של הארגון הסורי לזכויות אדם, נכון ל-7 במאי 2016, נהרגו במהלך המלחמה כ-500,000 בני אדם, מחציתם אזרחים. 2 מיליון איש נפצעו וכמעט 6 מיליון איש ברחו מהמדינה לטורקיה, לירדן, לעיראק וללבנון והם מוגדרים פליטים. בין ההרוגים כ-20,000 מורדים סורים, מעל 45,000 חיילים מצבא סוריה, יותר מ-3,000 לוחמי מיליציות שיעיות מעיראק ומאיראן, כולל לפחות 640 מחזבאללה, וכ-10,000 לוחמי ג'יהאד זרים, שלחמו בשורות ארגונים סונים קיצוניים בהם ג'בהת א-נוסרה והמדינה האסלאמית.

ב-27 בפברואר 2016 נכנסה לתוקף הפסקת אש בין הממשל הסורי לארגוני המורדים, שלא כללה את המדינה האסלאמית. הפסקת האש צמצמה במידה ניכרת את מספר ההרוגים בחודשים מרץ ותחילת אפריל אך לקראת סוף אפריל חלה עלייה במספר ההרוגים בעקבות קרבות עזים שהתרחשו בחלב וכללו הפצצה של מספר בתי חולים אשר טיפלו באזרחים ובחיילי המורדים על ידי כוחות צבא סוריה.

 השפעות מלחמת האזרחים על חזבאללה 

בזמן מלחמת האזרחים בסוריה נשלחו אלפי לוחמי חזבאללה לסייע לנשיא סוריה, בשאר אל-אסד.
חזבאללה שמר על קשר הדוק עם המשטר הסורי, ייעץ לבכיריו, החזיק בבסיסים ובמחסני נשק בשטח סוריה, ואף השתתף בפועל בלחימה לצד חייליו של אסד.
במחצית הראשונה של שנת 2013 התנהלו מספר קרבות בחומס ובקוסייר בהם השתתפו לוחמי חזבאללה בגלוי, ואף ספגו אבדות כבדות (כמאתיים הרוגים), בהם מספר בכירים מהארגון, ובראשם: עלי שביב, ראש אגף המבצעים בארגון (מחליפו של עימאד מורנייה).
המורדים תקפו בתגובה את רובע הדאחיה בביירות בשתי רקטות. ואף איימו על חזבאללה שאם לא ייסוג מסוריה, הם יתקפו אותו בלבנון. ביוני 2013 היו מספר עימותים בין תומכי סוריה לתומכי חזבאללה בלבנון. העימות הגדול שבהם התרחש בצידון. מיליציה סונית בהנהגתו של השייח אחמד אל אסיר תקפה את חיילי צבא לבנון ובעימות שהתפתח נהרגו עשרות אנשים משני הצדדים. המורדים גם תקפו את חזבאללה ומפעיליו בשרשרת של פיגועי תופת. בין יולי 2013 לינואר 2014 התרחשו חמישה פיגועי טרור שגבו קורבנות בנפש, ארבעה באזור הדאחיה ואחד נגד שגרירות איראן בביירות, שבו נהרגו 25 בני אדם, בהם נספח התרבות של שגרירות איראן. כמו כן, נורה למוות בכיר חזבאללה, חסאן א-לקיס. בעקבות ההתרחשויות הללו הוציא חזבאללה את בכיריו מאזור הדאחיה.

בספטמבר 2013, כשארצות הברית התכוננה לתקוף את משטרו של בשאר אל-אסד ואת חזבאללה שסייע לו, עקב השימוש בנשק כימי (ובסוף לא תקפה), יוסוף אל-קרדאווי, בכיר פוסקי האסלאם הסוני, תמך בהם ואמר: .

במהלך מלחמת האזרחים בסוריה בוצעו מספר תקיפות אוויריות שיוחסו לישראל נגד משלוחי נשק מסוריה שיועדו לחזבאללה ונגד בכירים בארגון ששהו בסוריה, בהן תקיפת שיירת הנשק הסורית במחוז ריף דמשק בינואר 2013, תקיפות משלוחי הנשק האיראניים לחזבאללה בדמשק במאי אותה שנה, תקיפת שיירת הנשק הסורית לחזבאללה בבעלבכ בפברואר 2014, ותקיפה אווירית בגבול ישראל–סוריה בינואר 2015 שבה נהרגו הגנרל האיראני עלי אללה דאדי וג'יהאד מורנייה, בנו של עימאד מורנייה. בתגובה לתקיפה האחרונה ירה חזבאללה טילי נ"ט על שיירת כלי רכב של צה"ל סמוך לכפר ע'ג'ר. מהירי נהרגו שני חיילים מחטיבת גבעתי ו-7 נפצעו. בנאום שנשא מזכ"ל חזבאללה, חסן נסראללה, הוא התייחס בהרחבה לתקיפה הישראלית ולתגובת חזבאללה.

במהלך הלחימה בסוריה איבד שם חזבאללה מאות (ואף אלפים) מלוחמיו (לפי אחת ההערכות: כ-2,000 הרוגים וכ-5,000 פצועים, נכון לסוף שנת 2015).

ב-13 במאי 2016 נהרג מוסטפא בדר א-דין, מפקד הזרוע הצבאית של חזבאללה.

 הסכסוך האיראני-ישראלי 

הסכסוך האיראני-ישראלי הוא מאבק אזורי בין איראן לבין ישראל, שמהצד האיראני אופיין עד לתחילת 2018 בלוחמת שליחים ומצד ישראל אופיין בלוחמת צללים. קדם לסכסוך שיתוף פעולה בין ישראל לאיראן תחת שלטון השאה. הסכסוך החל ב-1979 עם ההפיכה האסלאמית באיראן והפלת שלטון השאה, אז התגבשה התנגדות פוליטית ודתית של שלטון האייתולות באיראן לקיומה של ישראל, התנגדות זו ביקשה לשרת את המאבק האיראני להשפעה אזורית על חשבון ההשפעה האזורית של ישראל ועל חשבון ענייניה.

מאבקה של ישראל נגד ארגוני הטרור הפלסטיניים שאיימו עליה, יחד עם שאיפתה להחלפת השלטון בלבנון בהתערבות צבאית חיצונית (מלחמת לבנון) איפשרו לאיראן לחדור באופן מעמיק לתחום גבולה של ישראל ולהפעיל בו ארגוני טרור וגורמי התנגדות לפלישת ישראל ללבנון שהעיקרי שבהם הוא חזבאללה.

מערכה משמעותית נוספת היא בתוכנית הגרעין האיראנית שאחת ממטרותיה העיקריות הייתה פיתוח והשגת נשק גרעיני, דבר שגובה בתוכנית טילים בליסטיים ארוכי-טווח. מנגד, ישראל פעלה (ועדיין פועלת) נגד תוכנית הגרעין האיראנית באופן חשאי ודיפלומטי.

איראן מפעילה בעיקר כוחות שליחים למאבקה נגד ישראל, ובמיוחד את תנועת חזבאללה הלבנונית, אם כי חלה לתקופה מסוימת נסיגה בתמיכתה בחמאס ובג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, ועדיין תומכת ומממנת מספר גופים פלסטיניים הפועלים בסוריה, לרבות החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית. בשל כך פעלה ישראל נגד התבססות של איראן ושלוחותיה בגבולות ישראל. מנגד, במהלך השנים האשימה איראן את ישראל בתמיכה בתנועות בדלניות של הכורדים והבלוצ'ים באיראן.

במהלך מלחמת האזרחים בסוריה, כוחות איראניים של משמרות המהפכה האסלאמית (תחת פיקוד כוח קודס) נפרשו בסוריה ולראשונה הגיעו למגע ישיר עם גבול ישראל, מה שעורר, לפי דיווחים לא רשמיים, מספר התקלויות חמושות בין כוחות שתי המדינות. באפריל 2018, בעקבות מספר אירועים כאלה, צוטט ראש אמ"ן לשעבר האלוף במיל' עמוס ידלין כי ישראל נמצאת בעימות ישיר מול איראן.

כרוניקה
2013
ב-31 בינואר 2013, התרחשה מתקפה אווירית במחוז ריף דמשק נגד שיירה, אשר ככל הנראה העבירה מערכת הגנה אווירית של 9K37 בוק או 9K33 אוסה מסוריה לחזבאללה. על פי מקורות מדיה שונים, ישראל היא זו שביצעה את ההתקפה אולם ישראל לא הגיבה לכך באופן רשמי. השיירה הותקפה בעודה חונה במתקן של המחקרים המדעיים הסורים לנשק ביולוגי וכימי בעיר ג'מראיא - מספר קילומטרים צפונית מערבית לבירה דמשק. בנוסף להשמדת טילי קרקע-אוויר מתוצרת רוסית, התרחשו פיצוצי משנה שגרמו נזק רב למתקן; כן נהרג בה כנראה הגנרל האיראני חסן שאטרי. תצלומי לווין לאחר התקיפה הראו את החניון במרכז שבו ככל הנראה חנתה השיירה בטרם היציאה הצפויה ללבנון חרוך לגמרי. ישראל לא נטלה אחריות, אך שר הביטחון אהוד ברק צוטט ש"אנחנו מתכוונים ברצינות כשאנו אומרים שלא נאפשר העברה של מערכות נשק מתקדמות ללבנון".
במאי 2013, התרחשה סדרה של תקיפות אוויריות על משלוחי נשק איראנים בסוריה ב-3 וב-5 במאי. התקיפות ב-3 במאי היו ממוקדות על מטרות בנמל התעופה הבין-לאומי דמשק (כנראה טילי פאתח 110). התקיפות ב-5 במאי התמקדו על מטרות בג'מראיא, א-דימאס ומייסלון בריף דמשק. אף על פי שבאופן רשמי ישראל לא אישרה או הכחישה את מעורבותה, ראש המוסד לשעבר דני יתום וחבר הממשלה לשעבר צחי הנגבי הניחו שישראל עומדת מאחורי התקיפות. מקורות רשמיים סוריים הכחישו שהתרחשה תקיפה על אדמתם ב-3 במאי, ומאידך האשימו את ישראל בתקיפות ב-5 במאי. לפי דיווחים של ארגונים סורים בתקיפות נהרגו למעלה מ-40 חיילים סורים, וייתכן שמספר החיילים ההרוגים עומד אף על 100–300, לפי דיווחים של גורמי אופוזיציה.
לדברי גורמים רשמיים בארצות הברית, ישראל הייתה מעורבת ביולי 2013 באירוע בלטקיה בו שוגרו באופן לא ברור טילי יאחונט נגד ספינות סמוך ללטקיה והרגו מספר חיילים סורים.
ב-30 באוקטובר 2013, אירע פיצוץ באתר הגנה האווירית בסנאוובאר 10 ק"מ דרומית ללטקיה; יש שחשדו שישראל אחראית לכך.

2014
גורמי אופוזיציה סוריים, כמו גם מקורות לבנוניים דיווחו, כי התרחשה הפצצה נוספת בלטקיה ב-26 בינואר 2014 כאשר היעד היה טילי S-300.
ב-24 בפברואר 2014, נמסר כי כלי טיס של חיל אוויר לא ידוע ביצע שתי תקיפות אוויריות נגד מתקני חזבאללה בלבנון ליד הגבול עם סוריה ובמהלכו נהרגו כמה חמושים. המצפה הסורי לזכויות אדם טען כי הפגיעה התמקדה בבסיס טילים של חזבאללה.
ב-1 במרץ 2014 נורו שתי רקטות לעבר מוצב ישראלי בחרמון מסוריה, ככל הנראה בפעולת תגמול על תקיפה אווירית ישראלית של מטרת חזבאללה סמוך לגבול סוריה–לבנון.
ב-18 במרץ 2014, ג'יפ ישראלי שנסע ברמת הגולן סמוך לגבול הסורי הותקף, כאשר מטען חבלה הופעל בקרבתו. חייל אחד נפצע באורח קשה ושלושה חיילים ספגו פציעות בינוניות. צה"ל פתח באש מסוללות תותחים אל מעבר לגבול ומספר פגזים כוונו למוצב סורי. ישראל הגיבה גם על ידי ביצוע של תקיפות אוויריות נגד מטרות סוריות, כולל מפקדה צבאית, סוללות ארטילריה ובסיס אימונים של צבא סוריה. הצבא הסורי דיווח שכתוצאה מהתקפות חיל האוויר הישראלי נהרג חייל אחד ונפצעו שבעה. אירוע זה התרחש לאחר מספר ימים שבהם אירעה תקרית דומה בגבול ישראל–לבנון כאשר ג'יפ עלה על מטען נפץ וישראל הגיבה בירי ארטילריה וטנקים לעבר לבנון. ישראל האשימה את חזבאללה בשתי התקריות.
ב-22 ביוני 2014, טיל נגד טנקים נורה מסוריה לעבר משאית מים של קבלן של משרד הביטחון שנעה לאורך גדר הביטחון. נער בן 14, בנו של הקבלן נהרג, ו-3 אזרחים ישראלים נוספים נפצעו מהפיצוץ.
ב-23 ביוני 2014, צה"ל הגיב לירי הנ"ט בסדרת התקפות אוויריות שהתמקדו בכוחות סוריים כפעולת תגמול על הפיגוע יום לפני כן. לפחות עשרה חיילים סורים נהרגו במהלך התקיפות.
בחודש דצמבר 2014, עיתון הארץ דיווח כי סדרת תקיפות אוויריות ישראליות פגעו בדמשק ב-7 בדצמבר. המטרות היו בשטח צבאי של אזור א-דימאס ובנמל התעופה הבין-לאומי דמשק. על פי המרכז הסורי לזכויות אדם, התקיפה ליד נמל התעופה הבין-לאומי של דמשק הייתה ממוקדת במחסן שבו נאגר נשק שהגיע לשם לא מזמן. התקיפה בא-דימאס הייתה ממוקדת במחסני נשק סביב בסיס אווירי קטן. עשרה פיצוצים נשמעו בא-דימאס והצבא הסורי דיווח שמספר מתקנים נפגעו. על פי המרכז הסורי לזכויות אדם, שלושה אנשי חזבאללה נהרגו כתוצאה מההפצצות בא-דימאס. סוריה טענה שהיא הפילה מל"ט.

2015
ממוזער|שמאל|230px|הלווייתו של חסן שאטרי שנטען שחוסל על ידי ישראל
ב-18 בינואר 2015, תקפו מסוקי קרב שיירה של חזבאללה בגולן הסורי והרגו 6 לוחמים של חזבאללה וכ-6 לוחמים של משמרות המהפכה, כולל תת-אלוף האיראני מוחמד עלי אלעדאדי וג'יהאד מורנייה. התקיפה יוחסה לישראל, וב-28 בינואר ירו בתגובה מחבלי חזבאללה שישה טילי קורנט לעבר כלי רכב של כוח צה"ל בסמוך לע'ג'ר. מהירי נהרגו קצין ולוחם מחטיבת גבעתי.
ב-25 באפריל 2015, דווח שחיל האוויר הישראלי הפציץ מאגרי טילי קרקע-קרקע ועמדות חזבאללה בסוריה סמוך לגבול לבנון.
ב-26 באפריל 2015, חוליית חזבאללה המורכבת מ-8 מחבלים זוהתה וכוח מחטיבת גולני הרג את ארבעת המפגעים וחיל האוויר הישראלי הפציץ והרג את ארבעת החמושים הנותרים שנעו לאורך השטח המפורז ברמת הגולן. מקורות צבאיים ישראליים אמרו כי החמושים תכננו להניח מטענים על גדר הגבול סמוך למג'דל שמס.
ב-29 ביולי 2015, דווח שמטוסי קרב ישראליים פגעו ברכב בכפר דרוזי בדרום מערב סוריה, והרגו מספר לוחמי חזבאללה ואנשי מיליציות פרו-סוריות. כן התרחשה תקיפה של בסיס צבאי פלסטיני בגבול סוריה–לבנון.
ב-20 באוגוסט 2015, שוגרו ארבע רקטות לשטח ישראל – 2 מהם נפלו בגולן ו-2 בגליל העליון. צה"ל הגיב לירי הרקטות במתקפה חריפה על מחסני צבא סוריה ותשתיות באזור ריף דמשק וקוניטרה באותו יום, בסדרת תקיפות הגדולות ביותר מאז מלחמת יום כיפור. ישראל האשימה את תנועת הג'יהאד האיסלאמי הפלסטיני שמגובה על ידי איראן בירי, אך דובר הג'יהאד האיסלמי דאוד שהאב הכחיש את המיוחס לארגון. ישראל הודיעה כי סוריה אחראית לנעשה בשטחה והיא גם תישא בתוצאות. האתרים שהותקפו על ידי צה"ל היו אל-בעת', אל-האמידיאן, אל-קאום, ומאגר נשק של חטיבה 90; לאחר שש שעות, צה"ל חידש את ההתקפות על סוריה, ותקף מאגר נשק של חטיבה 68 בחאן אל-שייח (מחוז ריף דמשק), ובבסיס חטיבה 90. לדברי גורמים בצה"ל ובממשלה הסורית, התקיפות השניות נעשו עמוק יותר בשטח סוריה. למחרת ב-21 באוגוסט, צה"ל תקף כלי רכב והרג 4–5 חמושי הג'יהאד האסלאמי שביצעו ככל הנראה את ירי הרקטות. הממשלה הסורית טענה שבהתקפה נהרגו חמישה אזרחים.
לפי דיווחי התקשורת הסורית, ב-31 באוקטובר 2015, כלי טיס ישראלי תקף מטרות רבות של חזבאללה בדרום סוריה, סמוך לגבול עם לבנון באזור הרי קלמון. התקיפות התמקדו כנראה בשיירת נשק שיועדה לחזבאללה.
ב-11 בנובמבר 2015, נמסר כי התרחשה תקיפה ישראלית על מחסני חזבאללה סמוך לשדה התעופה בדמשק.
ב-23 בנובמבר 2015, האופוזיציה הסורית דיווחה על תקיפה ישראלית באזור הרי קלמון בגבול סוריה–לבנון המשמש כנקודת מעבר עיקרית ללוחמי חזבאללה וציוד לוגיסטי מלבנון לסוריה. על פי מקורות אלו, בהתקפה נהרגו 13 חיילים סורים ולוחמי חזבאללה.
על פי מקורות סוריים, מטוסים ישראליים תקפו שוב את הצבא סורי ויעדים של חזבאללה באזור קלמון ב-28 בנובמבר, תוך כדי גרימת הרוגים ופצועים רבים לחזבאללה.
ב-19 בדצמבר 2015, אירע פיצוץ בבניין מגורים בן שש קומות של ג'אראמאנה בו נהרגו 9 אנשים ממליציות פרו-אסד ומפקדי שטח של חזבאללה, בהם המחבל סמיר קונטאר. חזבאללה טען שהמבנה נהרס על ידי תקיפה אווירית ישראלית.
מקורות המזוהים עם האופוזיציה הסורית דיווחו כי מטוסים ישראליים תקפו שבע עמדות של חזבאללה באזור הרי קלמון ב-26 בדצמבר 2015.

2016
 ב-12 במאי 2016, "רמטכ"ל" חזבאללה מוסטפא בדר א-דין נהרג בפיצוץ במתקן של חזבאללה באזור דמשק. יש שסברו שישראל אחראית לכך, אך חזבאללה הכחיש זאת וטען שהמורדים אחראיים לכך.
 ב-4 באוגוסט 2016, ישראל תקפה על פי דיווחים זרים שיירה של חזבאללה בסוריה שהובילה לוחמים ואמצעי לחימה.
 ב-24 באוגוסט כלי טיס ישראלים ככל הנראה, תקפו והשמידו מפקדה של חזבאללה סמוך להרי הקלמון בגבול הסורי-לבנוני.
 ב-13 בספטמבר - כלי טיס של חיל האוויר הישראלי תקפו בקוניטרה סוללת תותחים בתגובה לירי הפצמ"ר ב-12 בספטמבר. צבא סוריה שיגר לעברם שני טילי קרקע-אוויר אך הטילים החטיאו ולא הפילו את כלי הטיס.
 ב-17 בספטמבר רשמה מערכת כיפת ברזל יירוט ראשון בגזרת רמת הגולן כאשר יירטה ירי תלול מסלול מסוריה. לא ברור אם האיום שיורט היה פצצת מרגמה או רקטה ארטילרית. כשעתיים לאחר היירוט, בוצע יירוט נוסף.
 ב-27 בנובמבר התרחשה תקרית ירי בין כוח צה"ל לחוליית טרור של המדינה האסלאמית. חמושים, שהשתייכו לצבא ח'אלד בן אל-וליד המסונף לארגון המדינה האסלאמית, פתחו באש מקלעים ופצצות מרגמה אל עבר כוח מפלחה"ן גולני שביצע פעילות בגבול. הכוח מפלחה"ן גולני השיב באש וקיבל סיוע מטנק, מכוח של פלנ"ט גולני ומחיל האוויר הישראלי. 8 מחבלים נהרגו.
 ב-28 בנובמבר, בתגובה לתקיפת כוח צה"ל ב-27 בנובמבר על ידי חוליה של מיליציה המסונפת למדינה האסלאמית, הפציצו מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי מוצב נטוש של UNDOF ששימש כבסיס צבאי ללוחמי הארגון. בתקיפה הוטלו 10 פצצות של טון והושמדו אמצעי לחימה רבים ששימשו את פעילי המדינה האסלאמית בגזרה.
 ב-30 בנובמבר, כלי תקשורת ערביים דיווחו שמטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי ביצעו שתי תקיפות סביבות דמשק. על פיהם, התקיפה הראשונה פגעה במצבור תחמושת של חטיבה 38 בדיוויזיה 4 של צבא סוריה, והתקיפה השנייה פגעה במספר כלי רכב נושאי תחמושת ליד הכביש המהיר על ציר ביירות–דמשק – ככל הנראה של חזבאללה. לא דווח על נפגעים.
 ב-7 בדצמבר, התרחשו לפנות בוקר פיצוצים עזים בשדה התעופה הצבאי "אל-מאזה" שבדמשק. רשת אל-מיאדין המזוהה עם חזבאללה האשימה את ישראל בתקיפה אווירית של מוצבים צבאיים בשדה התעופה מתוך שטח לבנון.

2017
ממוזער|250px|טיל החץ 2 יירט טיל קרקע-אוויר מדגם S-200 ששיגרו הסורים אל עבר מטוסי חיל האוויר, ושעמד לפגוע בשטח ישראל אחרי שהחטיא אותם.
ב-13 בינואר, צבא סוריה דיווח שמטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי תקפו בחצות הלילה את שדה התעופה הצבאי אל-מאזה בדמשק. בתקיפה הושמדו על פי סוריה מבני מכ"ם, מחסני תחמושת, בסיס חיל שריון ובסיס הגנה אווירית, וכן נהרגו ונפצעו מספר קצינים סורים. הצבא הסורי טען שהתקיפה נועדה לסייע למורדים הסורים, והזהיר את ישראל שלתקיפה תהיה השלכות חמורות.
 ב-17 במרץ תקפו מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי מטרות בשטח סוריה. צבא סוריה שיגר לעברם מספר טילי S-200 (נקראים גם SA-5), ואחד הטילים הסורים יורט באזור בקעת הירדן על ידי מערך ההגנה האווירית של צה"ל, באמצעות טיל חץ 2.
 ב-19 במרץ דיווחו מקורות סוריים שחיל האוויר הישראלי הרג פעיל מיליציה התומכת באסד בפרברי קוניטרה: כלי טיס בלתי מאויש שיגר טיל והשמיד את כלי הרכב והנהג שבתוכו. לפי דיווחים אחרים הסורי שנהרג היה מפקד מערך ההגנה האווירית באזור קוניטרה.
 ב-20 במרץ דווח באמצעי התקשורת כי חיל האוויר הישראלי שוב תקף בסוריה שיירת נשק לחזבאללה.
 ב-21 במרץ נפל מזל"ט "רוכב שמיים" באזור קוניטרה. הסורים טענו שהם אלו שהפילו את כלי הטיס.
 ב-23 באפריל לפנות בוקר דיווחו הסורים שכלי טיס של חיל האוויר הישראלי הפציץ את בסיס נבע-א-פוואר שבאזור קוניטרה, בפיצוץ הושמד מצבור תחמושת ונהרגו 3 לוחמים במיליציית "כוחות הגנת המולדת" התומכים במשטר בשאר אל-אסד ונפצעו לוחמים נוספים. בישראל לא התייחסו רשמית לתקיפה.
 ב-27 באפריל טענו ממשל אסד וחזבאללה שישראל תקפה בטילי קרקע-קרקע מספר מוצבים ליד שדה תעופה בדמשק, ושבתקיפה נפגעו מצבורי תחמושת ודלק. השר ישראל כ"ץ רמז שישראל הייתה מעורבת בתקיפה ולפי הערכות הנשק שהושמד היה נשק מתקדם שאוחסן שם במטרה להעבירו לחזבאללה.
 תקיפת מפעל הנשק בסוריה: ב-7 בספטמבר האשים ממשל אסד את ישראל בתקיפת מתקן צבאי סורי במסיאף ואמר ששני חיילים סורים נהרגו בתקיפה. המתקן שהותקף הוא המרכז למחקרים מדעיים של סוריה (CERS), שפיתח ומייצר נשק כימי וטילים.
 ב-22 בספטמבר דיווחו הסורים שחיל האוויר הישראלי תקף מחסני נשק ואמצעי לחימה סמוך לנמל התעופה של דמשק.
ב-23 באוקטובר הודיע המצפה לזכויות אדם בסוריה שחיל האוויר הישראלי תקף באזור בו שולט צבא ח'אלד בן אל-וליד, סניף המדינה האסלאמית בחורן. בתקיפה נהרגו עשרה מפעילי הארגון ושתי נשים נוספות שהיו במקום.
 ב-1 בנובמבר דיווחו כלי תקשורת ערביים שכלי טיס של חיל האוויר הישראלי תקפו מפעל נשק ומצבורי טילים שיועדו לחזבאללה באזור חסייא, 35 ק"מ דרומית לחומס, ושצבא סוריה ירה לעברם טיל נגד מטוסים אך החטיא.
 בלילה שבין 1 בדצמבר ל-2 בדצמבר תקפה ישראל בסיס צבאי שבנתה איראן כ-15 ק"מ מדמשק. לפי רוב הדיווחים את התקיפה ביצעו מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי באמצעות ירי טילי אוויר-קרקע מלבנון, אך לפי חלק מהפרסומים בתקיפה שוגרו גם טילי קרקע-קרקע אל עבר הבסיס. לבסיס נגרם נזק כבד ולפי ההערכות בין 10 ל-12 חיילים נהרגו, בהם איראנים, הסורים הגיבו בירי נ"מ וטענו שהצליחו ליירט חלק מהטילים. צילומי לוויין צילום שפורסמו בתקשורת מספר ימים אחרי הראו שלבסיס נגרם נזק כבד ומספר מבנים הושמדו כליל.
 ב-4 בדצמבר, קצת לפני חצות, תקפה ישראל בסיס צבאי ליד דמשק. כך דיווחו כלי תקשורת בסוריה ולבנון, שטענו שגם הפעם ההגנה האווירית הסורית הצליחה ליירט 3 טילים, מתוך 6 ששוגרו.

2018
ממוזער|250px|ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו אוחז שבר מהמל"ט האיראני שחיל האוויר הישראלי הפיל בוועידת מינכן לביטחון, 10 בפברואר 2018.
ממוזער|250px|מטוס קרב והפצצה טקטית מדגם F-15I רעם. לפי מקורות זרים, מטוסים אלו תקפו בסוריה, והשתתפו בתקיפת שדה התעופה T-4 (אפריל 2018).
ממוזער|250px|מטוס הקרב החמקן F-35I אדיר היה מעורב בחלק מהתקיפות נגד איראן בסוריה, ורשם תקיפת בכורה עולמית, בשירות חיל האוויר הישראלי.
 צבא סוריה טען שבלילה שבין 8 בינואר ל-9 בינואר תקפה ישראל מטרות בהרי קלמון, צפונית-מזרחית לדמשק, באמצעות מטוסי קרב וטילי קרקע-קרקע. הם הגיבו בירי נ"מ וטענו שהצליחו לפגוע במטוס ישראלי וליירט חלק מהטילים שלכאורה ישראל שיגרה. לפי הערכות ופרסומים בכלי התקשורת המטרות שהותקפו היו טילים ארוכי-טווח שהועברו מאיראן לחזבאללה דרך עיראק וסוריה.
 ב-7 בפברואר טען צבא סוריה שלפנות בוקר תקף חיל האוויר הישראלי בירי טילים משטח לבנון "מכון מחקר" באזור ג'ומראיא שבפרברי דמשק, ומערכות ההגנה האווירית הגיבו.
 העימות האווירי בין ישראל לסוריה ואיראן (פברואר 2018): ב-10 בפברואר חדר מל"ט איראני מדגם שאהד 141 לשמי ישראל, באזור בית שאן, והופל על ידי מסוק קרב מדגם AH-64 אפאצ'י של חיל האוויר הישראלי. בתגובה תקפו מטוסי F-16I סופה מטרות איראניות בסוריה, בהן קרון השליטה של המל"ט שהופל. הסורים השיבו באש נ"מ של מספר רב של טילי S-200. אחד ממטוסי ה-F-16I נפגע והתרסק בשטח ישראל. בתגובה הפציצו מטוסי צה"ל 12 מטרות, בהן 3 מטרות בסוללות נ"מ סוריות ו-4 מטרות איראניות.
 תקיפת שדה התעופה T-4 (אפריל 2018): ב-9 באפריל לפנות בוקר, לדברי ארצות הברית ורוסיה, תקפה ישראל את שדה התעופה T-4 שבסוריה. בתקיפה נהרגו כ-14 אנשי צבא, מהם 7 חיילי משמרות המהפכה האסלאמית של איראן ובהם מפקד מערך המל"טים האיראני בסוריה. לפי דיווחים זרים ישראל ביצעה את התקיפה באמצעות מטוסי F-15I רעם ששיגרו טילי אוויר-קרקע. ישראל סרבה להתייחס לדיווחים אלה אך תומאס פרידמן מהניו יורק טיימס כתב שבכיר בצה"ל הודה בביצוע התקיפה. התקיפה התרחשה יום אחרי שמשטר אסד הפציץ מאות אזרחים סורים באמצעות נשק כימי (ראו גם מלחמת האזרחים בסוריה).
 ב-17 באפריל דיווח צבא סוריה שבוצעה מתקפת טילים על בסיסי חיל אוויר סורים ושמערכות ההגנה האווירית יירטו 6 מהטילים, והאשימו בתקיפה את חיל האוויר הישראלי. מאוחר יותר הודו בסוריה שלא הייתה מתקפת טילים ושמערכות ההגנה האווירית הופעלו כתוצאה מהתראת שווא. הם האשימו את ישראל וארצות הברית בלוחמה אלקטרונית ששיבשה את מערכות המכ"ם הסוריות וגרמה לתקלה.
 תקיפת מחסני התחמושת האיראניים בסוריה (אפריל 2018): בלילה שבין 29 באפריל ל-30 באפריל הותקף בסיס צבאי בחמה, ששימש כמרכז לוגיסטי חשוב עם מחסני תחמושת רבים עבור איראן ומיליציות שיעיות מטעמה. בעקבות התקיפה נשמעו פיצוצים עזים ודווח על כ-26–40 הרוגים, מהם 18 איראנים, ותחמושת רבה שהושמדה. מכון סייסמוגרפי מדד רעש בעוצמה של כ-2.6 מגניטודה בעקבות הפיצוץ הענק שנוצר. סוריה האשימה כי "מדובר בתקיפה מכוונת של האויב" אך לא ברור מי עומד מאחורי התקיפה. ארגוני המורדים לקחו אחריות, אך מספר דיווחים זרים טענו שארצות הברית והממלכה המאוחדת שיגרו טילים בליסטיים משטח ירדן על בסיס זה. איראן האשימה את ישראל בתקיפה, אך האחרונה שמרה על שתיקה בנושא ונמנעה מלקחת אחריות על התקיפה. בסופו של דבר ישראל לקחה אחריות על התקיפה בתחילת מאי
 ב-6 במאי נהרגו 8 חיילים מגדוד 150 של חיל ההגנה האווירית הסורי בפיצוץ מסתורי של רכב הסעות, בדרך שבין דמשק לא-סווידא. החיילים שנהרגו היו מפעילי וטכנאי S-200 שהשתתפו בהפלת ה-F-16I הישראלי בפברואר. סוריה האשימה את ישראל בפיצוץ.
 ב-8 במאי בשעות הלילה המוקדמות דיווחו הסורים על תקיפת בסיס צבאי ליד אל-כיסווה בו אוחסנו טילים איראניים. הסורים האשימו את ישראל בתקיפה וטענו שמערכות הנ"מ שלהם יירטו שני טילים. לפי הדיווחים בתקיפה הושמדו טילים ומשגרים איראניים שכוונו אל עבר ישראל, וייתכן שאף היו אמורים להיות משוגרים נגדה בקרוב. כמו כן נהרגו 9 אנשי צבא, בהם חיילי משמרות המהפכה האסלאמית. למחרת דיווח מרכז המעקב הסורי לזכויות אדם שמספר ההרוגים בתקיפה עלה ל-15, מהם 8 איראנים.
 ב-10 במאי בשעה 00:10 שיגר כוח קודס האיראני 20 רקטות ארטילריות אל עבר רמת הגולן, 4 מתוכן יורטו על ידי כיפת ברזל והשאר נפלו בשטחים בסוריה.
 מבצע בית הקלפים (מאי 2018): ב-10 במאי, בתגובה של עשרות רקטות וטילים של איראן על עבר רמת הגולן, פתח צה"ל בתקיפה נרחבת של עשרות מטרות איראניות בסוריה. המטרות שייכות לכוח קודס של משמרות המהפכה האסלאמית וכללו בסיסים צבאיים, מחסני נשק, מרכזים לוגיסטיים, מוצבי מודיעין ומשגרי טילים, כולל המשגר שביצע את הירי לעבר ישראל. חיל האוויר הישראלי תקף נוכח ירי סוללות הגנה אווירית סוריות, אשר ביצעו ירי על אף האזהרה הישראלית. בתגובה תקף צה"ל מספר מערכות יירוט אוויריות (מדגמי SA-2, SA-5 (S-200), SA-17 ו-SA-22) השייכות לצבא סוריה, וכל המטוסים שבו בשלום.
 ב-18 במאי אירעו פיצוצים גדולים בשדה התעופה הצבאי בחמאת (מחוז חמה). לפי הדיווחים, הפיצוצים אירעו עקב תקיפת מערכות נ"מ איראניות שהיו בבסיס. עם זאת, מקור סורי אמר שייתכן והפיצוצים נגרמו עקב השרב הכבד או תקלה. דווח על הרוגים רבים, בהם איראנים וסורים.
 ב-24 במאי דווח בסוריה על תקיפה שיוחסה לישראל בשדה התעופה הצבאי א-דבעא שליד חומס בו נמצאים בסיס של חזבאללה ובסיס טילי קרקע-אוויר איראני. לפי הדיווחים נהרגו בתקיפה 25 פעילי חזבאללה ומשמרות המהפכה. סוריה טענה בהתחלה שכל הטילים יורטו.
 ב-18 ביוני דווח על תקיפה אווירית בצפון-מזרח סוריה, סמוך לגבול סוריה–עיראק. בתקיפה נהרגו 52 לוחמים, חברי המיליציה "חזבאללה עיראק" השיעית. משטר אסד האשים את ארצות הברית בביצוע התקיפה, ובתגובה ארצות הברית הכחישה מעורבות ואמרה שישראל היא זו שביצעה את התקיפה. כעבור כמה ימים דווח בתקשורת שרוסיה נתנה "אור ירוק" לישראל לבצע את התקיפה, וזאת כדי לפעול נגד הנוכחות האיראנית בסוריה.
 ב-26 ביוני דיווח משטר אסד שחיל האוויר הישראלי שיגר 2 טילים על מחסן נשק ליד שדה התעופה הבין-לאומי בדמשק. ישנם דיווחים סותרים על הנזק שנגרם בתקיפה.
 ב-8 ביולי דיווחו כלי תקשורת סורים שחיל האוויר הישראלי תקף את שדה התעופה T-4 שבמחוז חומס. הסורים טענו שיירטו מספר טילים אך נזק נגרם לבסיס ודווח גם על נפגעים, בהם ככל הנראה חיילים איראנים שנהרגו.
 ב-16 ביולי דווח על תקיפה ישראלית של בסיס משמרות המהפכה האסלאמית בשדה תעופה הצבאי א-ניירב בחלב. בתקיפה נהרגו 3 חיילים איראניים ו-6 חיילים סורים. לפי דיווחים אחרים בתקיפה נהרגו 22 חיילים, מהם 9 איראנים.
 ב-22 ביולי דיווחו כלי תקשורת בסוריה ולבנון שמטוסי חיל האוויר הישראלי תקפו מספר מבנים בצפון-מערב סוריה, בהם מפעל לייצור טילים ומכון מחקר ופיתוח לנשק כימי. על פי הדיווחים, בתקיפה נהרגו מספר פעילי חזבאללה ומשמרות המהפכה האסלאמית.
 ב-1 באוגוסט בשעה 22:30 סיכל צה"ל פיגוע חדירה באמצעות כלי טיס שתקף חוליית מחבלים של המדינה האסלאמית בדרום החורן, כ-200 מטרים מהגבול עם ישראל. בתקיפה נהרגו 7 מחבלים שהיו חמושים ברימוני יד, חגורות נפץ ורובי סער קלצ'ניקוב.
 ב-2 באוגוסט טענה סוריה שיירטה "מטרת אויב" מעל דמשק, וכלי תקשורת סורים דיווחו שמדובר ב"כטב"ם ישראלי".
 ב-4 באוגוסט דיווחו כלי תקשורת סוריים כי מדען סורי בכיר שעובד במכון מחקר צבאי לפיתוח טילים ונשק כימי ושפיקח על מחסני נשק של איראן וחזבאללה בסוריה, חוסל בפיצוץ מסתורי ברכבו. ארגון של המורדים לקח אחריות על החיסול, אך משטר אסד וחזבאללה האשימו את המוסד בביצוע החיסול.
 ב-4 בספטמבר, לטענת סוריה, תקף חיל האוויר הישראלי מטרות איראניות במחוז חמה, בהן מרכז מחקר מדעי צבאי במסיאף. בתקיפה נהרג ככל הנראה אדם אחד ונפצעו עוד 12 נוספים.
 ב-15 בספטמבר טענה סוריה כי חיל האוויר הישראלי תקף ליד שדה התעופה הבינלאומי בדמשק ושהצליחה לסכל את התקיפה, והגיבה בירי טילי קרקע-אוויר. עם זאת, תצלומי לוויין הראו שמטוס בואינג 747 של משמרות המהפכה האסלאמית הושמד.
 ב-17 בספטמבר טילים פגעו במחסני נשק ומרכז תעשיות ביטחוניות בלטקיה ובחומס שבסוריה. ארגון זכויות האדם הסורי דיווח שמחסני נשק הושמדו בתקיפה. סוריה האשימה את ישראל בתקיפה, אמרה שהטילים באו מכיוון הים התיכון וטענה שמערכות ההגנה האווירית שלה יירטו מספר טילים. ב-Russia Today דווח שאת התקיפה ביצעו מטוסי F-16 ישראליים. כתוצאה מירי הנ"מ הסורי הופל בטעות מטוס סיור ומודיעין רוסי מדגם איליושין Il-20 ועליו 15 אנשי צוות. ברוסיה האשימו את ישראל בהפלת המטוס הרוסי. בתגובה לכך פרסם דובר צה"ל הודעה בה הביע צער על התקרית, הטיל את האחריות על ההפלה על הסורים והסביר שנערך תחקיר ובו התברר שההפלה קרתה אחרי שהתקיפה הסתיימה, כאשר המטוסים הישראליים כבר היו בשטח ישראל. התקרית גרמה למשבר ביחסי ישראל–רוסיה ולהעברת מערכות S-300 לסוריה.
 ב-29 בנובמבר טען משטר אסד שחיל האוויר הישראלי תקף בסיסי מיליציות איראניות בדרום סוריה ושחיל ההגנה האווירית הסורי יירט מספר טילים. אחד מטילי הנ"מ שירו הסורים נפל בשטח פתוח ברמת הגולן. לפי דיווחים לא רשמיים התקיפה בוצעה בטילי קרקע-קרקע ונהרגו בה לפחות 30 אנשי מיליציות שיעים.
 ב-9 בדצמבר טענה סוריה שמערכות ההגנה האווירית שלה באזור דמשק יירטו מטרות אויב. עם זאת, מספר טילים פגעו במטרה, נמל התעופה הבין-לאומי דמשק, ונשמעו פיצוצים באזור. לפי הדיווחים מטוס תובלה איראני שהוביל משלוח נשק ונחת על המסלול בנמל התעופה נפגע ועלה באש. כעבור שעה קלה הוציאה סוכנות הידיעות הרשמית של סוריה "סאנא" הודעה ובה הכחישה שהתרחשה תקיפה אווירית בשטח המדינה.
 ב-25 בדצמבר טענה סוריה שמערכות ההגנה האווירית שלה באזור דמשק יירטו מטרות אויב, ושישראל תקפה משמי לבנון מחסני נשק איראניים בשטחה ופצעו 3 חיילים. אחד מטילי הקרקע-אוויר הסוריים חדר לשטח ישראל והופעלה נגדו מערכת הגנה אווירית. אין נפגעים ולא נגרם נזק בישראל. לטענת רוסיה, מערכות ההגנה האווירית יירטו 14 מתוך 16 טילים המצוידים ב"פצצות חודרות בונקרים". היא קראה לתקיפה "פרובוקציה" והאשימה שהיא סיכנה מטוסים אזרחיים באזור. מספר מקורות שיערו שהחימוש שמטוסי הקרב שיגרו היה טילי שיוט מסוג דלילה ופצצות SDB מדגם GBU-39. ישנם דיווחים סותרים על הנזק שנגרם: לפי מקורות אמריקאים, בתקיפה נפגע מחסן נשק מונחה GPS שהעבירו האיראנים לחזבאללה וכן נפגעו מספר בכירים בחזבאללה, לפי דיווחי כאן 11 בתקיפה הושמדו 3 מטרות איראניות, ככל הנראה מחסני חימוש מונחה GPS. צילומי לוויין חשפו מספר מטרות שהותקפו, בהן מחסן נשק גדול (שכנראה אחסן טילי פג'ר-5) שהושמד כליל.

2019
ממוזער|250px|מטוס קרב רב-משימתי חמקן F-35I אדיר, שלפי חלק מהדיווחים, ביצע חלק מתקיפות העומק בסוריה.
ממוזער|250px|פצצת SDB מדגם GBU-39, שנעשה בה שימוש נגד מטרות איראניות בסוריה.
 בלילה שבין 11 בינואר ל-12 בינואר דיווח המשטר הסורי שמטוסי קרב ישראליים תקפו מחסנים בנמל התעופה הבין-לאומי דמשק. לטענתם הם יירטו את רוב הטילים. לפי הדיווחים המטרות היו מחסני נשק של חזבאללה. כעבור יומיים אישר ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו שישראל תקפה מחסני נשק איראניים באזור דמשק. לפי צילומי לוויין לפחות מחסן אחד הושמד כליל.
 בבוקר 20 בינואר טענה סוריה שסיכלה תקיפת אווירית של צה"ל בדרום המדינה. בצהריים שוגר טיל משטח סוריה לעבר צפון רמת הגולן ואזור החרמון אך הטיל יורט על ידי כיפת ברזל. למחרת, ישראל הטילה אחריות על איראן על שיגור הטיל, ונחשף שמדובר בטיל קרקע-קרקע כבד לטווח 250 ק"מ עם ראש נפץ של 200 ק"ג.
 בלילה שבין 20 בינואר ל-21 בינואר, בתגובה לירי הטיל על החרמון, תקף צה"ל בצורה גלויה מספר מטרות של כוח קודס של משמרות המהפכה האסלאמית באזור דמשק, בהם מחסנים, בסיס מודיעין צבאי ומחנות אימונים. צה"ל הזהיר את הסורים שלא להפעיל הגנה אווירית, אך הסורים לא שעו לאזהרה וביצעו ירי של עשרות טילי קרקע-אוויר ובתגובה השמיד צה"ל מספר סוללות הגנה אווירית, בהן לפחות שתי סוללות מדגם S-1 פנציר. לפי הדיווחים, בתקיפה נהרגו 4–11 חיילים סורים ואיראניים. לפי דיווח של המרכז הסורי למעקב אחר זכויות אדם בתקיפה נהרגו 21 בני אדם, מהם 12 חיילי משמרות המהפכה האסלאמית.
 ב-23 בינואר 2019 קרא משרד החוץ של רוסיה לישראל להפסיק לתקוף בסוריה: "פרקטיקת התקיפות השרירותיות על מדינה ריבונית, במקרה הזה סוריה, צריכה להיפסק".
 ב-11 בפברואר דווח על תקיפה של ישראל באזור קוניטרה: טנק של צה"ל ירה מספר פגזים על עמדה של חזבאללה והרג שני פעילי משמרות המהפכה האסלאמית.
 ב-28 במרץ הותקף מטה איראני ומחסן נשק בחלב. בתקיפה נהרגו לפחות 7 חיילים איראניים. לטענת הסורים בתקיפה נעשה שימוש בפצצות SDB מדגם GBU-39 שהוטלו על ידי מטוס F-35I של חיל האוויר הישראלי.
 ב-12 באפריל תקף חיל האוויר הישראלי מפעל איראני לדיוק טילים במסיאף. המפעל הושמד והארגון הסורי לזכויות אדם דיווח על הרוגים איראנים וסורים בתקיפה.
 ב-17 במאי טען משטר אסד שחיל ההגנה האווירית הסורי יירט מספר מטרות (בהם ככל הנראה טילים וכטב"ם) מכיוון ישראל באזור דמשק. באזור שהותקף נמצאים כוחות חזבאללה ומשמרות המהפכה האסלאמית ונשמעו פיצוצים בסמוך למחסני נשק איראניים.
 ב-18 במאי דווח על תקיפה אווירית נוספת באותו אזור.
 בלילה שבין 2 ביוני ל-3 ביוני נערכה תקיפה אווירית ישראלית על שדה התעופה T-4, ולפי הדיווחים הושמד בה מחסן טילים ונפגעו מבנים נוספים, 5 חיילים סורים ואיראנים נהרגו.
 ב-12 ביוני דיווחו הסורים על תקיפת חיל האוויר באזור תל אל-חארה, עיירה בצפון מערב מחוז דרעא שנמצא בדרום סוריה. לפי הדיווחים היעד שהותקף היה מוצב מודיעין צבאי של חזבאללה.
 ב-1 ביולי דווח על תקיפה ישראלית באזור דמשק באמצעות טילים. מספר מטרות נפגעו בתקיפה ונשמעו פיצוצים רמים באזור. לפי הארגון הסורי לזכויות אדם, בתקיפה נהרגו 15–16 אנשים, מהם 9 חברי חזבאללה ומיליציות איראניות וככל הנראה גם 6 אזרחים. המטרות שהותקפו היו בסיסים של משמרות המהפכה האסלאמית וחזבאללה ומרכז פיתוח צבאי. טיל קרקע-אוויר שירו הסורים התפוצץ בשמי קפריסין. צילומי לוויין הראו שהאנגר במרכז סרס הושמד לחלוטין. לדברי רון בן ישי, בין 10 ל-12 יעדים במערך הלוגיסטי של איראן וחזבאללה – שנועד לאפשר הספקת טילי קרקע-קרקע וארטילריה במקרה של מלחמה בין ישראל לחזבאללה בלבנון – נפגעו קשות בתקיפות.
 ב-21 ביולי חוסל משהור זידאן, בכיר דרוזי בחזבאללה. לפי הדיווחים כלי טיס בלתי מאויש חיסל אותו בירי טיל על רכבו באזור קוניטרה. חזבאללה האשימה את ישראל בחיסול.
 ב-24 ביולי דיווחה סוכנות הידיעות הסורית על תקיפה ישראלית בדרום סוריה, בין המטרות שהותקפו היה מוצב תל-חארה המשמש את חזבאללה לתצפית צבאית על ישראל.
 ב-1 באוגוסט דיווחה סוכנות הידיעות הסורית כי ישראל תקפה "תשתית האזנה" של חזבאללה באזור קוניטרה, לא היו נפגעים אך נגרם נזק.
 בלילה שבין 24 ל-25 באוגוסט תקף חיל האוויר הישראלי בכפר עקרבה דרום-מזרחית לדמשק כוח של משמרות המהפכה האסלאמית שעסק בהכנת פיגוע טרור נגד ישראל. המחבלים, פעילי כוח קודס וחזבאללה, תכננו לשלוח לעבר ישראל מספר רב של רחפנים חמושים וממולכדים. בתקיפה נהרגו 5 פעילי חזבאללה וכוח קודס. לתכנון הפיגוע היה אחראי ג'וואד ע'פארי
 בליל 8 בספטמבר הותקפו מחסני נשק איראניים בסמוך למעבר הגבול אלבוכמאל–אל-קאים שבין עיראק לסוריה. בתקיפה נהרגו 18–21 פעילי משמרות המהפכה האסלאמית ומיליציות פרו-איראניות, והושמדה תחמושת רבה. בעקבות התקיפות ניסה כוח קודס בסוריה לשגר רקטות ארטילריות לעבר ישראל, אך הן התפוצצו 2 ק"מ מזרחית לגבול ישראל–סוריה.
 ב-19 בנובמבר שוגרו מאזור דמשק 4 רקטות לעבר ישראל (רמת הגולן ואצבע הגליל) והן יורטו על ידי כיפת ברזל. בתגובה, תקף צה"ל למחרת עשרות מטרות של כוח קודס האיראני ושל הצבא הסורי. המטרות כללו טילי קרקע-אוויר, מפקדות, מחסני אמל"ח ובסיסים צבאיים. במהלך התקיפה שיגרו הסורים טילי קרקע-אוויר על מטוסי חיל האוויר הישראלי, שבתגובה השמידו מספר סוללות הגנה אווירית סוריות. דווח על 23 הרוגים בתקיפות, מהם 17 "לוחמים זרים", ככל הנראה איראנים.
 ב-23 בדצמבר דיווח המרכז הסורי לזכויות אדם ש-3 איראנים נהרגו במתקפת טילים המיוחסת לישראל באזור דמשק.
 ב-25 בדצמבר דיווח המרכז הסורי לזכויות אדם ש-5 פעילי מיליציות פרו-איראניות נהרגו בתקיפה באזור מעבר הגבול והעיירה אל-בוכמאל, הסמוכים לגבול סוריה–עיראק.

2020
ממוזער|250px|ב-17 בנובמבר 2020 כוחות הנדסה קרבית ניטרלו זירת מטענים בגבול ישראל–סוריה.
ממוזער|250px|תקיפת מפקדת דיוויזיה 7 של צבא סוריה, ב-18 בנובמבר 2020 בתגובה לחשיפת זירת מטענים בשטח ישראל.
ממוזער|250px|תקיפת מטוסי קרב ישראליים בסוריה (17 ו-18 בנובמבר 2020). הותקפו מטרות צבאיות השייכות לכוח קודס האיראני ולצבא הסורי. בתקיפה נפגעו מחסנים, מפקדות ומתחמים צבאיים וכן סוללות טילי קרקע אוויר.
 ב-14 בינואר טענה סוריה שמטוסי קרב ישראליים תקפו את שדה התעופה T-4 ושמערכות ההגנה האווירית שלה יירטו חלק מהטילים. לפי המרכז הסורי לזכויות אדם בתקיפה נהרגו לפחות 3 אנשי מיליציות פרו-איראניות. כמו כן הושמד מחסן נשק איראני בבסיס.
 ב-6 בפברואר באזור דמשק, בתקיפה אווירית שיוחסה לישראל, נפגעו מפקדה, מרכז פיתוח צבאי ומחסן נשק איראני. לפי הדיווחים, בתקיפה נהרגו 23 חיילים ופעילי מיליציות.
 ב-14 בפברואר דווח על תקיפה נוספת בה נפגעו מחסני נשק איראניים ונהרגו 7 פעילי מיליציות.
 באמצע פברואר חוסל בכיר במשמרות המהפכה האסלאמית בסיכול ממוקד המיוחס לישראל. המחוסל היה פרהאד דיבריאן, מפקד איראני בדרגה המקבילה לתת-אלוף, והוא נהרג בשכונת "סיידה זינב" מדרום לדמשק.
 ב-27 בפברואר ליד כפר חאדר ברמת הגולן הסורית, נהרג עימאד א-טוויל, קצין איראני במשמרות המהפכה האסלאמית שאחראי על ביסוס חזבאללה בגבול הסורי עם ישראל. א-טוויל חוסל בתקיפה אווירית המיוחסת לישראל.
 ב-1 במרץ דווח שצה"ל תקף מטרות חזבאללה באזור קוניטרה.
 ב-2 במרץ תקף כלי טיס של צה"ל כלי רכב של חוליית צלפים שביצעה פיגוע ירי בצפון רמת הגולן. לפי הדיווחים, בתקיפה לפחות הרוג אחד.
 ב-4 במרץ הותקפו מספר מטרות של משמרות המהפכה האסלאמית וחזבאללה באזור חומס וגבול רמת הגולן. בסוריה האשימו את ישראל בתקיפות. עוד דווח כי  הותקפו גם מתקנים לייצור נשק כימי באותה תקיפה.
 ב-20 באפריל דווח על תקיפת מחסן נשק בסוריה.
 ב-27 באפריל דווח על תקיפה בסוריה, באזור דרום דמשק. בתקיפה הושמדו מספר מחסני נשק ונהרגו ארבעה פעילי מיליציה פרו-איראנית. עוד שלושה אזרחים סורים נהרגו מרסיסים של אש הנ"מ הסורית.
 ב-30 באפריל בתקיפה בסוריה הושמדו מצבורי טילים ומחסני תחמושת באזור קוניטרה וכנראה גם בחומס. לפי הדיווחים, התקיפה התבצעה לאחר שמשלוח נשק איראני הגיע לסוריה ושיירות האספקה פרקו אותו בבסיסים השונים.
 בלילה שבין ה-4 במאי ל-5 במאי הותקף מכון מחקר צבאי מדרום לעיר חלב שבצפון סוריה, שבו ככל הנראה פיתחו טילים מדויקים בסיוע איראן, וייתכן שאף נשק כימי. בתקיפה נהרגו 14 בני אדם, בהם איראנים, ונגרם נזק רב למתקן ולמחסני התחמושת שבו. הסורים האשימו את ישראל בתקיפה.
 ב-4 ביוני הותקף מרכז לפיתוח אמצעי לחימה באזור מסיאף שבצפון-מערב סוריה. בתקיפה הושמדו אתר לפיתוח טילים ומחסני נשק וטילים, וכן נהרגו 9 פעילים צבאיים, בהם סורים ולא סורים. המשטר האשים את ישראל בתקיפה.
 ב-24 ביוני דווח על תקיפה בסוריה. לפי הדיווח היעד שהותקף היה מחסן אמצעי לחימה.
 ב-21 ביולי דווח על מספר תקיפות בסוריה. בתקיפות הושמדה מערכת הגנה אווירית איראנית ונהרג בכיר בחזבאללה.
 ב-2 באוגוסט כוח של יחידת מגלן שהיה במארב וכלי טיס של חיל האוויר הישראלי הרגו חוליה בת 4 מחבלים שהניחה מטען חבלה בשטח ישראל סמוך לגבול ישראל–סוריה.
 ב-3 באוגוסט תקף צה"ל יעדים של צבא סוריה בתגובה לאירוע ניסיון הנחת המטען. מטוסי קרב ומסוקי קרב של חיל האוויר תקפו עמדות תצפית ואמצעי איסוף מודיעין, תותחי נ"מ ואמצעי שליטה ובקרה בבסיסי הצבא הסורי.
 ב-1 בספטמבר דיווח המרכז הסורי לזכויות אדם שבתקיפה אווירית מדרום לדמשק נהרגו 7 פעילי מיליציות איראניים, 3 חיילים סורים ועוד אזרחית שנהרגה מפגיעת רסיסים. בסוריה האשימו את ישראל בתקיפה.
 ב-2 בספטמבר דווח על תקיפה אווירית משמעותית נגד מטרות איראניות באזור חומס ושדה התעופה T-4. בתקיפה נהרגו 16 פעילי מיליציות פרו-איראניות.
 ב-14 בספטמבר דווח שבתקיפה אווירית המיוחסת לישראל נגד מחסני נשק באל-בוכמאל (סמוך לגבול העיראקי) נהרגו 10 לוחמי מיליציות פרו-איראניות, מהם 2 סורים ו-8 עיראקים.
 ב-21 באוקטובר דווח כי טנקים של צה"ל תקפו עמדות חזבאללה באזור קוניטרה והרגו 3 חמושים פרו-איראניים.
 ב-17 בנובמבר כוחות הנדסה קרבית של אוגדה 210, שכללו לוחמי יהל"ם ומחפר ממוגן, חשפו וניטרלו זירת מטענים בגבול ישראל–סוריה.
 בלילה שבין ה-17 בנובמבר ל-18 בנובמבר ערכה ישראל תקיפה נרחבת בסוריה בתגובה לחשיפת זירת מטענים בגבול ישראל–סוריה. בתקיפה נפגעו לפחות 8 מטרות איראניות וסוריות, בהן מפקדות, אתר מגורים חשאי של כוח קודס, מחסני אמל"ח ומספר סוללות נ"מ. בתקיפות נהרגו 10 פעילים צבאיים, בהם איראניים ו-3 חיילים סורים.
 בלילה שבין ה-24 בנובמבר ל-25 בנובמבר דווח על תקיפות של צה"ל בדרום סוריה, באזור קוניטרה ודרום דמשק. בתקיפות נגרם נזק לציוד צבאי סורי ולא דווח על הרוגים.
 בלילה שבין ה-24 בדצמבר ל-25 בדצמבר דווח על תקיפת 4 מבנים באזור מסיאף, ובהם מפעלי טילי קרקע-קרקע ומרכז מחקר צבאי. המבנים ניזוקו קשות וחלקם אף הושמדו. בנוסף, בתקיפה נהרגו 6 פעילים איראניים וכנראה גם מספר סורים.

 2021 
 ב-13 בינואר תקפה ישראל מחסני אמל"ח איראניים (שלפי הדיווחים הכילו טילים בליסטים ורכיבים הקשורים לתוכנית הגרעין האיראנית) במזרח סוריה, לפי מודיעין צבאי שקיבלה מארצות הברית. בתקיפה נפגעו 18 מחסנים ונהרגו לפחות 57 בני אדם. בין ההרוגים היו גם חיילי צבא סוריה, לצד חברי מיליציות פרו איראניות רבים.
 ב-21 בינואר דווח על תקיפה אווירית באזור חמה. מערכות ההגנה האווירית הסורית הופעלו, וכתוצאה מיירוט כושל נהרגו 4 בני משפחה - בעל, אישה, שני ילדיהם, וכמו כן נרשמו מספר פצועים באירוע, בהם ילד נוסף שנפצע באורח קשה.
 ב-11 בפברואר דיווחו מקורות זרים על תקיפה אווירית שיוחסה לישראל לאור יום, בגבול סוריה–עיראק, בה הושמדה שיירת נשק שהעבירה טילים מדויקים מאיראן לחזבאללה. לפי דיווחים אחרים 4 נהרגו בסיכול ממוקד שהשמיד כלי רכב במעבר הגבול אל-בוכמאל.
 בלילה שבין 14 בפברואר ל-15 בפברואר דווח על 6 הרוגים, אנשי מיליציות איראניות, בתקיפת מחסני אמל"ח וטילים באזור דמשק.
 ב-28 בפברואר הותקפו מחנות אימונים איראניים ליד דמשק.
 במרץ דיווח העיתון "וול סטריט ג'ורנל" שבשנים האחרונות פגעה ישראל ב-12 ספינות לפחות שהובילו נפט מאיראן לסוריה. לדברי פרשן "הארץ", עמוס הראל, נערכו עשרות תקיפות כאלה, דבר שגרם לאיראן לנזק כספי של מיליארדי דולרים.
 ב-8 באפריל ב-1:30 בלילה דווחו הסורים על מתקפה אווירית על מוצבי חזבאללה ומחסני נשק באזור דמשק. בתקיפה נהרגו 3 פעילים צבאיים והושמד מחסן טילים. טיל קרקע-אוויר סורי ששוגר לעבר המטוסים התפוצץ בדרום לבנון בסמוך לגבול.
 ב-22 באפריל ב-1:30 תקפו מטוסי חיל האוויר מחסני נשק באזור דמשק. הסורים ירו מטח טילי קרקע-אוויר לעבר המטוסים והחטיאו, אך אחד הטילים התפוצץ מעל הנגב, באזור דימונה. מיירט שוגר אך לא ירט את הטיל. בתגובה מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי תקפו מספר סוללות טק"א סוריות, בהן הסוללה ששיגרה את הטיל.
 ב-5 במאי ב-2:00 דיווחו כלי התקשורת בסוריה על מתקפת טילים ישראלית על ערי החוף בסוריה, בהן לטקיה. לפחות אדם אחד נהרג. לפי פרסומים זרים, המטרות שהותקפו היו מתקנים לפיתוח אמצעי לחימה ודיוק טילים.
 ב-9 ביוני דווח על תקיפה אווירית בדמשק וחומס שבה נהרגו שבעה פעילים צבאיים. "הניו יורק טיימס" דיווח כי מטרת התקיפה הייתה מתקנים צבאיים שקשורים לייצור נשק כימי.
 ב-17 ביוני הותקף מוצב סורי בגבול רמת הגולן ששימש פעילי טרור פרו-איראניים, בהם פעילי חזבאללה.
 בלילה שבין 19 ביולי ל-20 ביולי הותקף מתקן ליצור טילים מדויקים במחוז חלב.
 בלילה שבין 21 ביולי ל-22 ביולי אירעה תקיפה בעיירה אל-קוסייר במחוז חומס. העיירה משמשת אתר מרכזי למשלוחי אמל"ח וטילים מאיראן לחזבאללה.
 ב-17 באוגוסט הותקף מוצב חזבאללה באזור קוניטרה שמשמש גם מיליציות פרו-איראניות. בעקבות התקיפה פרצה במוצב שרפה.
 ב-19 באוגוסט אירעה תקיפה אווירית נרחבת באזור דמשק ובאזור חומס. דווח על 4 הרוגים. הסורים בתגובה שיגרו עשרות טילי קרקע-אוויר, חלקם מדגם S-200. אחד הטילים נפל בגבול ירדן.
 בלילה שבין 2 ל-3 בספטמבר דווח על תקיפה אווירית באזור דמשק. בתגובה שיגרו הסורים טילי קרקע-אוויר לעבר ישראל. אחד הטילים, מדגם S-200 (קוד נאט"ו SA-5), התפוצץ מעל הים התיכון בסמוך לגוש דן והשרון. רסיסים אותרו בגינה בתל אביב. בתגובה תקף צה"ל והשמיד סוללת S-200 סורית.
 ב-28 בספטמבר דווח שכלי טיס בלתי מזוהים תקפו בסיסים של מיליציות איראניות מדרום לעיר מידאין בסמוך לגבול עיראק–סוריה.
 ב-8 באוקטובר דווח על לפחות שתי תקיפות בסוריה: אחת על שדה התעופה T-4, והשנייה בסמוך לגבול עם עיראק. בתקיפה נפגע מחסן מל"טים ונהרגו לפחות 2 איראנים.
 ב-13 באוקטובר מטוסי חיל האוויר הישראלי תקפו בסוריה מאזור א-תנף שבמשולש הגבולות ירדן-סוריה-עיראק, מטרות בשדה התעופה T-4 וגם מטרות בחומס ובאזור דמשק. נגרם נזק רב בתקיפה זו.
 ב-16 באוקטובר, לפי דיווחי הטלווזיה הסורית, ישראל חיסלה את מדחת אל-סאלח, שהיה בכלא בישראל לאחר שניסה לחצות את קו הפסקת האש בין ישראל לסוריה ב-1983, ועסק בהקמת תשתית טרור איראנית ברמת הגולן. לפי דיווח של "סוכנות הידיעות הרשמית הערבית הסורית" ו"אל-ג'זירה" הוא נורה למוות על ידי צלף צה"ל לאחר שחזר לביתו בעין א-תינה.
 ב-25 באוקטובר, ב-4:30 לפנות בוקר, דווח על תקיפה של חיל האוויר הישראלי באזור קוניטרה. לפי הדיווחים הותקפו יעדים ומוצבי של חזבאללה ומיליציות פרו-איראניות, ונגרם נזק רב למטרות שהותקפו.
 ב-30 באוקטובר דיווחו הסורים שישראל תקפה מחסן אמצעי לחימה של חזבאללה סמוך לדמשק, ככל הנראה באזור שדה התעופה. בתקיפה נהרגו 5 בני אדם ונגרם נזק רב. לפי הדיווחים, התקיפה בוצעה באור יום באמצעות טילי קרקע-קרקע.
 ב-3 בנובמבר לקראת 1:00 בלילה סוכנות הידיעות הממלכתית סאנא, דיווחה על תקיפה ישראלית באזור דמשק באמצעות טילי קרקע-קרקע.
 ב-8 בנובמבר בשעה 19:15 לפי הדיווחים ישראל תקפה אתרים שבמחוז חומס ובאזור החוף של לטקיה שבמערב סוריה. נגרמו נזקים רבים ליעדים שהתקפו ודווח על פציעתם של שני חיילים סורים. לפי הדיווחים המטרות היו מפעל לדיוק טילים ומערכת נ"מ איראנית שיועדה לחזבאללה.
 ב-17 בנובמבר דיווחו הסורים שישראל שיגרה 2 רקטות קרקע-קרקע מרמת הגולן על מבנה ריק בפאתי דמשק.
 ב-24 בנובמבר דיווחו הסורים על תקיפה ישראלית בחומס, בה נהרגו ארבעה בני אדם ונפצעו שבעה. הסורים שיגרו טילי קרקע-אוויר ואחד מהם התפוצץ מעל הים התיכון, כ-50 ק"מ מחיפה. לפי הדיווחים מטרת התקיפה הייתה שיירת נשק לחזבאללה ונגרם נזק רב.
בלילה שבין ה-6 ל-7 בדצמבר לקראת השעה 1:23 דווח בכלי התקשורת הסוריים על תקיפה ישראלית באזור הנמל הימי בעיר לטקיה שבצפון מערב המדינה גורם בצבא סוריה אמר לסוכנות הידיעות הממלכתית "סאנא" כי ישראל ביצעה תקיפה אווירית מכיוון הים התיכון, מדרום-מערב העיר לטקיה, לעבר מתחם מכולות בנמל המסחרי. לפי הדיווחים המטרות שהותקפו כללו טילי שיוט ונשק איראני, כולל נשק נ"מ וטילי קרקע-אוויר, שיועד לחזבאללה.
 ב-16 בדצמבר דווח על תקיפה אווירית ושיגור של טילים מצד ישראל נגד מטרות טרור באזור דמשק. חייל סורי אחד נהרג.
 ב-27 בדצמבר הותקפו מכולות שהכילו אמצעים לדיוק טילים בנמל לטקיה שבסוריה. בתקיפה נגרם נזק רב ופרצה שרפה גדולה. ישנם דיווחים סותרים האם התקיפה בוצעה מהאוויר או מהים.

 2022 
 ב-31 בינואר דווח בטלוויזיה הממלכתית בסוריה על תקיפה ישראלית קצת אחרי השעה 3:00 לפנות בוקר באמצעות טילים לכיוון דמשק, גורם צבאי סורי דיווח כי היעדים שהותקפו היו מחסני נשק של חזבאללה מצפון לעיר דמשק.
 ב-9 בפברואר נשמעו אזעקות באזור השומרון ובואדי עארה בשעה 1:07 בעקבות שיגור טיל קרקע-אוויר מסוריה לעבר ישראל. הטיל השמיד עצמו באוויר ולכן לא היה צורך ביירוט על ידי מערכת כיפת ברזל. לאחר מכן באותו הלילה, בתגובה לירי הנ"מ, צה"ל תקף סוללות נ"מ ומכ"ם סורי. בתקיפה נהרג חייל סורי אחד וחמישה נפצעו ונגרם נזק לרכוש ולציוד צבאי.
 ב-17 בפברואר דווח בטלוויזיה הממלכתית בסוריה כי ישראל תקפה יעדי צבא בדרום לדמשק, באמצעות טילי קרקע-קרקע ששוגרו מאזור הגולן.
 ב-23 בפברואר בשעה 00:30 דווח על תקיפה ישראלית שבוצעה באמצעות טילי קרקע-קרקע וגרמה "נזק מהותי" למטרה באזור קוניטרה.
 ב-24 בפברואר דווח על תקיפה נרחבת של מטרות באזור דמשק, 3 חיילים סורים נהרגו ונגרם נזק רב.
 ב-7 במרץ, לראשונה מאז תחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה, כלי תקשורת סורים דווחו כי ישראל תקפה באזור דמשק, ובתקיפה נהרגו שני בני אדם. מאוחר יותר פרסמה איראן כי שני ההרוגים הם קצינים בכירים במשמרות המהפכה האסלאמית ואיימה בנקמה.
 ב-9 באפריל דווח על תקיפה ישראלית לאור יום בסוריה, על מרכז סרס לפיתוח ודיוק טילים במסיאף. לפי הדיווחים התקיפה בוצעה על ידי מטוסי קרב מכיוון הים והוטלו בה חימושים רבים.
 ב-15 באפריל דווח על תקיפת מספר מתקנים צבאיים של מיליציות איראניות באזור דמשק.
 ב-27 באפריל דווח על מתקפת טילים על משלוח נשק לחזבאללה בשדה התעופה דמשק. בתקיפה נהרגו 5 חיילים סורים ועוד 4 פעילי מיליציות איראניות.
 ב-11 במאי דווח על שתי תקיפות ארטילריות בסוריה, המטרות היו בג'באטה אל-ח'שב ובכפר חאדר, סמוך לרמת הגולן הסורית ודווח על נזק לרכוש.
 ב-13 במאי, ערב שבת, דווח על תקיפה אווירית במסיאף, שם נמצא מרכז לדיוק טילים וייצור מל"טים, ובלטקיה וכן במספר בסיסים ומחסני תחמושת של מיליציות איראניות במערב סוריה. הסורים דיווחו על 5 הרוגים ו-7 פצועים.
 ב-20 במאי בסביבות 23:30 דיווחו הסורים על מתקפת טילי קרקע-קרקע באזור דרום דמשק. נגרם נזק ו-3 נהרגו. לפי דיווחים ברשתות החברתיות, שלושת ההרוגים הם חיילים שהפעילו מערכת הגנה אווירית שהותקפה והושמדה.
 ב-6 ביוני הטלוויזיה הממלכתית בסוריה דיווחה על תקיפה אווירית סמוך לבירת סוריה דמשק. כלי תקשורת המזוהה עם האופוזיציה הסורית דיווח כי כלי טיס ישראליים תקפו אתרים של המיליציות האיראניות בתלאל אל-כסווה שבדרום-מערב דמשק. עוד דווח על שריפה באזור.
 ב-10 ביוני ב-4:00 דווחה הטלוויזיה הסורית על מתקפת רקטות מרמת הגולן לעבר מטרות בדרום דמשק, ונגרם נזק. בעקבות התקיפה נמל התעופה הבין-לאומי דמשק הושבת, לטענת הסורים בגלל תקלה טכנית, אך לפי דיווחים באינטרנט ובכלי התקשורת (ובהם תצלומי לוויין) בגלל שמסלולי הנחיתה ששימשו מטוסי מטען איראניים יצאו מכלל שימוש עקב תקיפות ישראל.
 ב-2 ביולי לפנות בוקר דווח על תקיפה אווירית בעיר טרטוס שבצפון סוריה, שני בני אדם נפצעו ומחסן אמל"ח שיועד לחזבאללה הושמד. לפי הדיווח, את התקיפה ביצע חיל האוויר הישראלי מכיוון הים התיכון.
 ב-6 ביולי דווח שמחבל סורי נהרג בסיכול ממוקד מטיל ששיגר מל"ט ישראלי.
 ב-22 ביולי דווח כי בתקיפה שהתרחשה במהלך הלילה נהרגו שמונה בני אדם, בהם חמישה סורים ושלושה אזרחים זרים. על פי הדיווח, שלושה היו חיילים סורים, ושניים פעילי חזבאללה. על פי דיווחים ערביים, הותקפו עמדות צבאיות, שדה תעופה ומשרדי מודיעין. מחסן נשק ומפעל כטב"מים איראני הושמדו. עוד נטען כי חזבאללה הקים מחסנים ומתקני מל"טים ובעקבות כך באה התקיפה. באופן חריג, שר התפוצות הישראלי נחמן שי אישר כי ישראל עומדת מאחורי התקיפה.
 ב-12 באוגוסט דווח כי טנקים של צה"ל תקפו עמדות צבאיות של חזבאללה באזור קוניטרה, לפחות שניים נפצעו, ויש דיווחים לא מאומתים על הרוגים.
 ב-14 באוגוסט דווח על תקיפות אוויריות ליד דמשק ובטרטוס, נגרם נזק לרכוש ו-3 חיילים נהרגו. לפי הדיווחים המטרות היו משלוחי נשק מאיראן לחזבאללה ומחסני אמל"ח, שבהם היו ככל הנראה גם טילים.
 ב-25 באוגוסט דווח על מספר תקיפות אוויריות במערב סוריה, בהן במסיאף ומחוז חמה. בתקיפות נפגע מרכז סרס למחקר מדעי צבאי והושמדו מחסני רקטות קרקע-קרקע וטילי נ"ט של מיליציות איראניות, שחלקם נועדו לחזבאללה. בתקיפה הושמדו כאלף טילים איראניים, בהם מאות טילי קרקע-קרקע.
 ב-31 באוגוסט דווח על תקיפות אוויריות בשדה התעופה הבין-לאומי חלב, שבו הופצצו מסלולי ההמראה והנחיתה, וכשעה לאחר מכן באזור דמשק. בתקיפות נפגעו מחסני נשק איראניים ונהרגו שני בני אדם.
 ב-6 בספטמבר הופצץ בשנית שדה התעופה הבין-לאומי חלב. בתקיפה נפגעו מסלולי ההמראה והנחיתה ועזרי ניווט ונמל התעופה הושבת. כמו כן הושמדו בתקיפה מחסני אמל"ח איראניים. לפי דיווחים של גורמי אופוזיציה בתקיפה הושמד גם מטוס מטען איראני ונהרגו 7 בני אדם.
 ב-17 בספטמבר בשעה 00:45 דווח על מתקפת טילים על נמל התעופה הבין-לאומי דמשק. נגרם נזק משמעותי ונהרגו 5 חיילים סורים ושני פעילי מיליציות פרו-איראניות. בנוסף הותקפו עמדות צבאיות באזור אל-כיסווה ומחסנים ומתקנים לוגיסטיים של כוח קודס באזור דמשק.
 ב-21 באוקטובר בשעה 23:00 דווח על תקיפה באזור דמשק. לפי דיווחי מרכז המעקב הסורי לזכויות אדם, בתקיפה הושמד מפעל איראני להרכבת כטב"מים.
 ב-24 באוקטובר, בשעות הצהריים, דווח על תקיפה ישראלית נוספת באזור דמשק, שבה נפצע חייל. לפי דיווחי מרכז המעקב הסורי לזכויות אדם התקיפה כוונה נגד בסיס הגנה אווירית מדרום לדמשק ושדה תעופה ממערב לדמשק ששימש את חזבאללה.
 בלילה שבין ה-26 באוקטובר ל-27 באוקטובר דווח על תקיפה אווירית באזור דמשק בה הופצצו משלוחי נשק איראני. לפי דיווחים בכלי תקשורת סעודי הותקפו גם עמדות של צבא סוריה בפיקוד אחיו של בשאר אל-אסד.
 בלילה שבין ה-8 בנובמבר ל-9 בנובמבר דווח על תקיפה של שיירת מכליות דלק ומשאיות אמל"ח איראניות מעיראק לסוריה ומחסני נשק באזור אל-בוכמאל. בתקיפה נהרגו לפחות 10 איראנים. פרסומים זרים טענו שישראל ביצעה את התקיפה באמצעות כלי טיס בלתי מאוישים בעוד שגורמים אחרים האשימו את ארצות הברית, שמצידה הכחישה מעורבות. ב-14 בדצמבר 2022 אישר הרמטכ"ל אביב כוכבי שישראל היא זו שביצעה את התקיפה לפי מודיעין מדויק שהשיירה נושאת אמצעי לחימה.
 ב-13 בנובמבר דווח על תקיפה אווירית של עמדות ומחסני נשק של חזבאללה בשדה התעופה הצבאי א-שעיראת שבמחוז חומס. נגרם נזק ושני חיילים סורים נהרגו.
 ב-19 בנובמבר בשעה 06:30 בבוקר תקף חיל האוויר הישראלי שורת מטרות איראניות במחוז חומס, לטקיה, מחוז חמה ומסיאף. בתקיפה נהרגו 4 חיילים סורים וככל הנראה גם פעילי מיליציות איראניות. בתקיפה נגרם נזק למטרות וכן נפגעה סוללת נ"מ סורית.
 ב-22 בנובמבר טענה איראן שישראל חיסלה קצין בחיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית באמצעות פיצוץ רכבו בכביש לדמשק.
 ב-20 בדצמבר דווח על תקיפה אווירית באזור א-סיידה זינב בה הושמד מחסן של חזבאללה ונהרגו 2 פעילים צבאיים.

 2023 
 ב-2 בינואר (בסביבות השעה 1:00) דווח על תקיפה ישראלית בנמל התעופה הבין-לאומי דמשק. בתקיפה נהרגו 2–4 חיילים ופעילים צבאיים, נפגע מחסן נשק של חזבאללה והמיליציות האיראניות ונגרם נזק למסלולי הנחיתה, שהשבית את נמל התעופה עד הבוקר.
 ב-29 בינואר דווח על תקיפה אווירית של שיירת משאיות באזור אל-בוכמאל שבגבול סוריה–עיראק. לפי הדיווחים, כלי הטיס התוקפים ירו קודם ירי אזהרה ואחרי שהנהגים ברחו מהמשאיות הם השמידו אותן. למרות זאת, המרכז הסורי לזכויות אדם דיווח שבתקיפה נהרגו 10 בני אדם, מהם 7 לא-סורים.
 ב-30 בינואר דווח על תקיפה נוספת של משאיות אמל"ח באותו מקום, ועל הרוג אחד לפחות.
 ב-19 בפברואר דווח על תקיפה ישראלית מדרום לדמשק. הסורים שיגרו מספר טילי קרקע-אוויר ואחד מהם כשל והתפוצץ בשכונת כפר סוסא. מהפיצוץ נהרגו 5 בני אדם. לפי הדיווחים, בתקיפה הושמדו מחסני נשק ונפגעו מטרות איראניות, ככל הנראה מערכות נ"מ וטילים. כמו כן, נפגע קרון בקרה של סוללת נ"מ סורית שירתה אל עבר מטוסי חיל האוויר. מאוחר יותר רויטרס דיווחה שהתקיפה כוונה לעבר מפגש של מהנדסי נשק ומל"טים איראניים וסוריים, ובה נהרגו מהנדס סורי ומספר איראנים.
 ב-7 במרץ דווח על תקיפה אווירית בשדה התעופה הבין-לאומי חלב שהשביתה אותו.
 ב-12 במרץ בשעה 6:15 דיווחה סוריה על תקיפה אווירית במחוז חמה וטרטוס. קצין סורי נהרג ועוד 3 אנשי צבא סורים נפצעו. לפי ארגוני אופוזיציה, היעדים שהותקפו היו מחסני אמל"ח איראניים ומערכת הגנה אווירית סורית.
 ב-22 במרץ דווח על תקיפה אווירית בשדה התעופה הבין-לאומי חלב שהשביתה אותו.
 ב-30 במרץ דווח על תקיפה בדרום דמשק, שני חיילים סורים נפצעו ונגרם נזק.
 ב-31 במרץ, בתקיפה אווירית ליד דמשק, חוסלו 5 אנשי כוח קודס, בהם יועץ צבאי איראני בכיר, שהיה קצין מודיעין ועסק בבניית תשתית טרור נגד ישראל. כמו כן, נפגע מחסן נשק איראני. איראן האשימה את ישראל בתקיפה.
 ב-2 באפריל האשימה סוריה את ישראל בתקיפה אווירית באזור חומס על שדה תעופה של חזבאללה בה נפגעו 5 פעילי טרור ונגרם נזק. לפי הסורים, נפצעו 5 חיילים; לפי ארגוני אופוזיציה, נהרגו גם מספר פעילי מיליציות פרו-איראניות. לפי ההערכות, מטרת התקיפה הייתה לפגוע ביכולות הכטב"ם של חזבאללה, והיא התבצעה כחלק מסדרת תקיפות ישראליות שנועדו הן להגיב על הפיגוע בצומת מגידו (2023) והן לסכל פיגועים איראניים. בערב הפיל חיל האוויר הישראלי כלי טיס בלתי מזוהה, ככל הנראה איראני, שחדר לשטח ישראל באזור צפון הכנרת מכיוון סוריה. הכלי הופל באמצעות לוחמה אלקטרונית ונלקח לבדיקה.
 ב-4 באפריל דווח על מספר תקיפות ישראליות בסוריה, בהן הותקפו 4 יעדים שכללו את נמל התעופה הבין-לאומי דמשק, א-סיידה זנב, ותחנת מכ"ם באזור א-סווידא, סמוך לגבול עם ירדן. הסורים דיווחו על 2 הרוגים בתקיפות.
 ב-9 באפריל, בתגובה לירי רקטות קרקע-קרקע של חטיבת אל-קודס מסוריה על רמת הגולן, תקף צה"ל בסוריה מספר מטרות, בהן המשגר שביצע את הירי, מכ"ם ומתחם של הדיוויזיה הרביעית של צבא סוריה, שנמצאת תחת פיקודו של אחיו של בשאר אל-אסד ונחשבת לנאמנה לאיראנים.
 ב-24 באפריל הותקפו בירי ארטילריה עמדות של חזבאללה בגבול ישראל–סוריה. כמו כן צה"ל פיזר כרוזים המזהירים מפני חזבאללה ושיתוף פעולה איתו.
 ב-29 באפריל האשימה סוריה שישראל תקפה מטרות במחוז חומס. לפי דיווחי האופוזיציה, המטרות שהותקפו היה מחסן נשק של חזבאללה ומספר משאיות.
 ב-1 במאי דווח על תקיפה אווירית על שדה התעופה הבין-לאומי חלב ועל סוללת נ"מ. בתקיפות הושבת שדה התעופה עקב נזק למסלול הנחיתה, נפגע מחסן נשק ונהרגו 4 אנשים, בהם קצין נ"מ סורי ו-3 פעילי מיליציות איראנים. לפי דיווח של רשת אל-ערביה, בין המטרות שהותקפו היו סוללות נ"מ איראניות. העיתון הסעודי אל-חדת' דיווח שהמטרות שהותקפו בחלב היו מפעלי טילים ויחידה איראנית סודית לייצור טילים מדויקים שמספרה הוא 18340.
 ב-29 במאי קצת אחרי חצות, דווח על תקיפה ישראלית באזור דמשק.
 ב-14 ביוני דווח על תקיפה אווירית דרומית-מערבית לדמשק. בתקיפה נפצע חייל סורי באופן קשה והושמדו מחסני אמל"ח של מיליציות איראניות.
 ב-2 ביולי בשעה 00:20 דווח על תקיפה אווירית במחוז חומס, בתקיפה נהרג מפקד בכוח קודס האיראני ונפצעו עוד 4 פעילים בכוח קודס, וכן נגרם נזק לרכוש. בתגובה, שיגרו הסורים טילי קרקע-אוויר לעבר כלי הטיס, טיל אחד – מדגם S-200 (ציון נאט"ו SA-5) – התפוצץ בשמי ישראל וחלקים שלו נפלו ברהט. בתגובה, מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי תקפו את הסוללה ממנה שוגר הטיל.
 ב-5 ביולי חיל האוויר תקף מטרות איראניות בדמשק, מערכות ההגנה האווירית הסורית לא פעלו.
 ב-19 ביולי דווח על תקיפה אווירית באזור דמשק. מחסני אמל"ח של חזבאללה נפגעו ועלו באש.
 ב-7 באוגוסט דווח על תקיפה באזור דמשק. 4 חיילים סורים נהרגו ועוד 4 נפצעו. לפי הדיווחים, המטרות שהותקפו היו של חזבאללה ומיליציות איראניות. הסורים טענו שהם יירטו חלק מהטילים. לפי אחד הדיווחים, אחד ההרוגים הוא מהנדס סורי שעבד על פרויקט חשאי ביחידה האווירית של חזבאללה.
 ב-13 באוגוסט דווח על פיצוץ במחסני טילים של מיליציות איראניות באזור דמשק. פיצוצים ופיצוצי משנה אירעו ונשמעו למשך כשעתיים. לא ברור אם התקיפה בוצעה מהאוויר או מהקרקע. לפי המרכז הסורי לזכויות אדם, התקיפה בוצעה ככל הנראה באמצעות טיל קרקע-קרקע מדויק ובה הושמד מחסן אמל"ח גדול של חזבאללה על כל תכולתו, שנצברה במשך חודשים רבים.
 ב-21 באוגוסט האשימה סוריה את ישראל בתקיפה באזור דמשק. לפי הדיווחים, נפגעו מטרות בשדה התעופה ובאל-כיסווה, הידועים כאזורי פעילות של איראן וחזבאללה, ונהרגו 2. לפי העיתון הסעודי אל-חדת מטרת התקיפה הייתה משלוח נשק איראני.
 ב-28 באוגוסט (בסביבות 04:30) תקפה ישראל את שדה התעופה הבין-לאומי חלב, הוציאה אותו מכלל שימוש והשמידה ציוד צבאי איראני רגיש.
 ב-13 בספטמבר דווח על תקיפה אווירית ישראלית במערב סוריה, במחוז טרטוס. בתקיפה נהרגו 2 חיילים סורים ו-6 נפצעו. כעבור כמה שעות תקפה ישראל פעם נוספת בצפון-מערב סוריה, במחוז חומס. יעדי התקיפה היו ציוד איראני צבאי ושדה תעופה צבאי.
 ב-21 בספטמבר דווח כי כלי טיס בלתי מאויש ישראלי ביצע סיכול ממוקד והרג שני פעילי ג'יהאד שנסעו על אופנוע בעיירה בית ג'ן (סוריה) שממערב לדמשק. בישראל סירבו להתייחס לדיווחים. מאוחר יותר, בסביבות השעה 17:00, תקפו טנקים של צה"ל שני מבנים של הצבא הסורי בעין אלתניה שהוקמו בשטח המפורז, מעבר לקו הפרדת הכוחות.
 ב-1 באוקטובר דווח על תקיפה ישראלית של משלוחי נשק איראניים שיועדו ללבנון סמוך לדמשק. נגרם נזק ויש 2 הרוגים.
 ב-3 באוקטובר דיווחו הסורים על תקיפה של כלי טיס ישראליים במזרח סוריה. המטרות שהותקפו היו בסיסי צבא של מיליציות איראניות.
 ב-12 באוקטובר הותקפו נמל התעופה הבין-לאומי דמשק ושדה התעופה הבין-לאומי חלב, והם הושבתו.
 ב-24 באוקטובר בתגובה לירי תלול מסלול מסוריה לרמת הגולן תקפה ישראל בסוריה עמדות מרגמה של צבא סוריה והרגה 8 חיילים סורים.
 ב-25 באוקטובר דווח על תקיפה ישראלית בשדה התעופה הבין-לאומי חלב. המרכז הסורי לזכויות אדם דיווח ש-14 חיילים סורים נהרגו בתקיפה.
 ב-8 בנובמבר דווח על תקיפה בדרום דמשק וסוריה האשימה את ישראל. לפי אחד הדיווחים, לפחות 3 פעילי מיליציות פרו-איראניות נהרגו.
 ב-26 בנובמבר דווח על תקיפת נמל תעופה צבאי בדמשק.
 בלילה שבין 1 בדצמבר ל-2 בדצמבר דווח על תקיפה ישראלית בדמשק, בה נהרגו שני "יועצים" איראנים מטעם משמרות המהפכה האסלאמית.
 ב-8 בדצמבר, בתגובה לשיגור רקטות מסוריה, ביצע צה"ל סיכול ממוקד ברכב בקוניטרה בו נהרגו 4 מחבלים: בכיר במיליציה הסורית "המשמר הלאומי המערבי" ו-3 פעילי חזבאללה.
 ב-10 בדצמבר דווח על תקיפה באזור דמשק. לפי דיווחי האופוזיציה הסורית, המטרות כללו מתחמים של חזבאללה ומיליציות שיעיות. בתקיפה נהרגו 2 פעילי חזבאללה.
 ב-17 בדצמבר דווח על תקיפה באזור דמשק. לפי הדיווחים, המתקפה כללה הן טילי אוויר-קרקע ששוגרו ממטוסי קרב והן טילי קרקע-קרקע.
 ב-25 בדצמבר דווח על תקיפה ישראלית באזור דמשק של מחסני נשק איראניים בה חוסל בסיכול ממוקד סייד רזי מוסאווי, יועץ צבאי בכיר במשמרות המהפכה האסלאמית בדרגת תת-אלוף.
 ב-29 בדצמבר דווח ש-11 בכירים במשמרות המהפכה האסלאמית נהרגו בתקיפה שיוחסה לישראל בדמשק.
 ב-30 בדצמבר לפנות בוקר דווח על תקיפת שיירת נשק איראנית שהובילה כטב"מים בגבול סוריה–עיראק. בתקיפה נהרגו 19 פעילי מיליציות פרו-איראניות, מתוכם 4 מחבלי חזבאללה. לפי המרכז הסורי לזכויות אדם, בתקיפה, שיוחסה לישראל, נהרגו 19 פעילים צבאיים, מהם 15 שאינם אזרחי סוריה. אחר הצהריים דווח על תקיפה אווירית נגד שדה התעופה הבין-לאומי חלב שהשביתה את פעילותו והוציאה אותו משימוש, ובה נהרגו 4 בני אדם.

 2024 
 ב-8 בינואר ביצע צה"ל סיכול ממוקד בסוריה וחיסל את חסן עכאשה, אחראי שיגור הרקטות של חמאס במדינה.
 ב-20 בינואר הפציצו מטוסי קרב בניין בן 4 קומות בדמשק בשכונה בה גרים בכירים בגא"פ ובכירים בכוח קודס הפועלים בסוריה. לפי הדיווחים בתקיפה נהרגו לפחות 5 קצינים במשמרות המהפכה האסלאמית, בהם 2 יועצים בכירים: ראש יחידת המודיעין של כוח קודס בסוריה וסגנו. איראן האשימה את ישראל בתקיפה.
 ב-29 בינואר דווח על תקיפה באזור א-סידה זינב בדרום דמשק. "תסנים", סוכנות הידיעות החצי-ממלכתית באיראן, דיווחה כי "ישראל תקפה מרכז ייעוץ צבאי איראני". לפי דיווחי האופוזיציה בסוריה בתקיפה נמנו 7 הרוגים ונגרם נזק למטרות.
 ב-2 בפברואר לפנות בוקר דווח על תקיפה אווירית בדרום דמשק נגד משלוח נשק לחזבאללה. בתקיפה נהרג יועץ ומהנדס איראני ממשמרות המהפכה האסלאמית שאחראי על פיתוח כטב"מים וטילים מדויק.
 ב-28 בפברואר דווח על תקיפה אווירית ב"רובע האיראני" א-סידה זינב בדרום דמשק. התקיפה כוונה נגד שלושה מוקדים. לפחות אחד מהם נהרס כליל.
 ב-1 במרץ דווח על תקיפה ישראלית בעיר בניאס בסוריה. לפי דיווח אחד בתקיפה נהרג יועץ צבאי בדרגה המקבילה לאלוף-משנה או קולונל בזרוע הימית של משמרות המהפכה האסלאמית (מומחה להברחות דרך הים) ועוד שלושה פעילי חזבאללה.
 ב-17 במרץ, קצת אחרי חצות, דווח על תקיפה ישראלית באזור דמשק. לפי הדיווחים המטרה הייתה מחסן נשק של חזבאללה. רשת אל-ערביה דיווחה שהתקיפה בוצעה באמצעות טיל קרקע-קרקע ששוגר מרמת הגולן.
 ב-19 במרץ בלילה חוסלו 5 מפקדים בכירים במיליציות פרו-איראניות בתקיפה אווירית בעיירה אל-מיאדין שבמחוז דיר א-זור בסוריה.
 ב-26 במרץ, כמה שעות לאחר נחיתת מטוס תובלה איראני שהעביר אמל"ח, תקפה ישראל מטרות של כוח קודס בדיר א-זור שבמזרח סוריה. בתקיפות נהרגו 9 פעילים במיליציות האיראניות ובהם בכיר איראני. מאוחר יותר דיווח המרכז הסורי לזכויות אדם שמספר ההרוגים עלה ל-15, בהם 14 פעילי משמרות המהפכה האסלאמית ומהנדס סורי.
 ב-28 במרץ דווח על תקיפה ישראלית של מטרות איראניות ליד דמשק שנגרם בה נזק למבנה וכלי רכב.
 התקיפה הישראלית ליד שדה התעופה הבין-לאומי חלב (2024): ב-29 במרץ תקפה ישראל מחסני נשק ותחמושת של חזבאללה ומיליציות איראניות ליד שדה התעופה הבין-לאומי חלב. בתקיפה הושמד אמל"ח רב – דבר שגרם לפיצוצי משנה רבים וגדולים - ונהרגו לפחות 42 פעילי מיליציות וארגוני טרור, בהם 6 פעילי חזבאללה. למחרת עלה מספר ההרוגים ל-52, בהם לפחות 7 פעילי חזבאללה.
 ב-31 במרץ דווח על שתי תקיפות בסוריה, אחת לפנות בוקר בדרום המדינה ואחת בערב ממערב לדמשק. בתקיפה של הערב נפגע מרכז מחקר צבאי של CERS בג'מאריא ודווח גם על נפגעים.
 ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי: ב-1 באפריל דווח על תקיפה אווירית באזור הקונסוליה של איראן בדמשק, שבה נהרגו לפחות 16 אנשים. איראן האשימה את ישראל בתקיפה. בתקיפה נהרג בריגדיר גנרל מוחמד רדא זהאדי, מפקד כוח קודס בסוריה ולבנון.
 ב-2 במאי דווח על תקיפת בסיס צבאי סורי בפאתי דמשק, 8 נפצעו.
 ב-20 במאי דווח על תקיפה ישראלית במערב סוריה נגד מטרות של חטיבת האימאם חוסיין וכוח רדואן של חזבאללה. בתקיפה נהרגו 6 מחבלים.
 ב-25 במאי חוסלו מפקד סורי המקורב לאיראן ושני פעילי חזבאללה בתקיפת כטב"ם על מבנה של כוח רדואן בסוריה.
 ב-29 במאי דווח על תקיפה אווירית במחוז חומס בסוריה בה נהרגו 3 מחבלי חזבאללה.
 ב-3 ביוני נהרגו 16–17 מחבלים פרו-איראנים בתקיפה אווירית על מפעל ליד חלב, אותו תיארו הסורים כ"מפעל נחושת". למפעל נגרם נזק כבד. דווח כי יועץ צבאי איראני בכיר היה בין ההרוגים.
 ב-11 ביוני דווח על תקיפה בגבול סוריה–לבנון, באזור שבשליטת חזבאללה. המטרה שהותקפה הייתה שיירת משאיות שהובילו אמל"ח ודלק לחזבאללה. לפי המרכז הסורי לזכויות אדם, השיירה הושמדה לחלוטין ובתקיפה נהרגו 5–7 פעילי טרור, מהם לפחות 3 סורים ואנשי חזבאללה.
 ב-27 ביוני דווח על תקיפה בא-סידה זינב שבפרברי דמשק על מתחם בו אוחסן אמל"ח של חזבאללה ומיליציות פרו-איראניות. בתקיפה נהרגו 2 פעילים וחייל סורי נפצע.
 ב-9 ביולי דווח על תקיפה אווירית ישראלית נגד מערכת נ"מ איראנית ליד העיר בניאס במערב סוריה.
 ב-9 ביולי חוסל בסיכול ממוקד פעיל חזבאללה יאסר קרנבש, בעברו שומר ראשו של חסן נסראללה ועד לחיסולו היה אחראי על הברחות האמל"ח מסוריה ללבנון. הוא חוסל על אדמת סוריה בכביש דמשק–ביירות ואיתו נהרג מחבל נוסף.
 ב-15 ביולי חוסל בסיכול ממוקד שיוחס לישראל מוחמד בראא' קאטרג'י, איש עסקים סורי המקורב מאוד לבשאר אל-אסד ואיראן, שעזר לממן את כוח קודס והברחות נשק לחזבאללה ועסק בהלבנת הון לטרור. לפי הפרשן אהוד יערי מדובר באחד הסורים הבכירים ביותר בציר האיראני-סורי-לבנוני.
 ב-2 באוגוסט דווח על תקיפת שדה התעופה אל-קסייר שליד קוסייר (סוריה) הסמוך לגבול סוריה–לבנון שמשמש להברחת משלוחי נשק לחזבאללה. נגרם נזק ויש הרוגים.
 ב-8 באוגוסט דווח על פיצוץ גדול עם פיצוצי משנה רבים במחסני תחמושת בשדה התעופה בחומס.
 ב-23 באוגוסט צה"ל תקף בעיר חומס שבסוריה. על פי דיווחים מקומיים מחסן אמל"ח ומאגרי דלק של חזבאללה היו המטרות, 7 אנשים נפצעו בתקיפה. התקשורת הסורית דיווחה שניסיונות היירוט נכשלו באופן מוחלט.
 מבצע רבות הדרכים: בלילה שבין 8 בספטמבר ל-9 בספטמבר מטוסים, מסוקים וכטב"מים של חיל האוויר הישראלי תקפו 15 יעדים של המיליציות הפרו-איראניות ומשמרות המהפכה האסלאמית בסוריה, ויחידת שלדג תקפה את מרכז CERS במסיאף והשמידה מפעל טילים מדויקים איראני. בתקיפות נהרגו 12 פעילים פרו-איראניים ונפצעו 43, ונגרם נזק כבד למטרות.
 ב-12 בספטמבר פרסם דובר צה"ל כי "כלי טיס של חיל האוויר תקף במרחב קונטרה, בהכוונת אוגדה 210, וחיסל את המחבל אחמד אלג'בר, מחבל ביחידת "תיק הגולן", שלוחת חזבאללה בסוריה. בתקיפה נוספת, במרחב  בדרום סוריה, הותקף מחבל אשר קידם פעולות טרור נגד מדינת ישראל ופעל בשיתוף ובהכוונה איראנית".
 ב-27 בספטמבר צה"ל תקף מבנים של צבא סוריה בדמשק, בסוריה דווחו על 8 הרוגים.
 ב-30 בספטמבר דווח על תקיפות באזור דמשק, ו-3 סורים נהרגו, בהם מגישת טלוויזיה פרו-אסד וסורי העובד עם מיליציות פרו-איראניות. כמו כן הותקפו שתי סוללות נ"מ, אחת באל-מזה ואחת באל-כיסווה.
 ב-1 באוקטובר דווח על תקיפה ישראלית באזור דרעא נגד שדה תעופה וגדוד מכ"ם של חיל ההגנה האווירית הסורי.
 ב-2 באוקטובר התקשורת הסורית דיווחה על 7 הרוגים ומספר פצועים בתקיפה על בניין בדמשק בו ישבו בכירי חזבאללה ומשמרות המהפכה האסלאמית. בין ההרוגים 2 אזרחים זרים וחתנו של חסן נסראללה, חסן ג'עפר קסיר, שהיה אחראי על הברחות נשק מאיראן לחזבאללה.
 ב-26 באוקטובר במהלך מבצע ימי תשובה חיל האוויר הישראלי פגע משמעותית במערך ההגנה האווירי של סוריה.
 ב-4 בנובמבר תקף חיל האוויר הישראלי מספר מטרות טרור ומתקנים של מטה המודיעין של חזבאללה שפעלו בשטח סוריה.
 ב-5 בנובמבר תקפו מטוסי קרב של חיל האוויר מחסני אמצעי לחימה של יחידת החימוש של חזבאללה במרחב אל-קוצייר בסוריה.
 מבצע חץ הבשן: ב-8 בדצמבר, בעקבות נפילת משטר אסד, תקפו מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי שדות תעופה צבאיים בסוריה, מערכות הגנה אווירית, טילי קרקע-קרקע, מחסני אמל"ח ומאגרי נשק כימי של משטר אסד. בנוסף יחידת שלדג השתלטה על החרמון הסורי וכוחות צה"ל (כולל טנקים ולוחמי חי"ר) נפרשו בשטח המפורז בגבול ישראל–סוריה.

 טקטיקות ואמצעי לחימה 
 ישראל 
ממוזער|250px|מטוסי קרב והפצצה F-15I רעם לקחו חלק נכבד בתקיפות האוויריות ועל כך טייסת 69 זכתה לאות הערכה מטעם הרמטכ"ל.
ממוזער|250px|מטוסי F-35I אדיר לקחו חלק בתקיפות האוויריות, ורשמו תקיפות בכורה עולמיות.
ממוזער|250px|ימין|בקיץ 2014 רשמה סוללת "יהלום" של מערך ההגנה האווירית הפלת בכורה (עולמית) עם טיל MIM-104 פטריוט של מטוס קרב (מאויש) סורי. מאז הפילה המערכת מטוס קרב נוסף ומספר כטב"מים עוינים.
במהלך העימות ישראל תקפה בעיקר באמצעות מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי. המטוסים שהיו מעורבים בתקיפות הם מדגמי F-16C/D ברק 2020, F-16I סופה, F-15 בז משופר, F-15I רעם ו-F-35I אדיר. עבור ה-F-35, מטוס קרב של הדור החמישי בעל יכולת חמקנות ואוויוניקה מתקדמת שהגיע לישראל רק בסוף 2016, זו הייתה טבילת אש מבצעית עולמית ראשונה. מפקד חיל האוויר הישראלי האלוף עמיקם נורקין חשף שה-F-35 ביצע תקיפת בכורה עולמית בשירות החיל ושלפחות אחת התקיפות הייתה בעימות מול איראן וחזבאללה בסוריה. מטוסי ה-F-15I רעם הם מטוסי התקיפה הכבדים ביותר של חיל האוויר והיו מעורבים בתקיפות רבות ומשמעותיות עקב יכולתם לשאת חימוש רב וכבד. על לחימתה (ושורה של מבצעי תקיפה מוצלחים) זכתה טייסת 69, המפעילה את ה-F-15I, לאות הערכה מטעם הרמטכ"ל.

חלק מרכזי בפעילות ההתקפית של חיל האוויר הישראלי היה לוחמה אלקטרונית ולוחמת סייבר מול מערך ההגנה האווירית הסורי שכלל מספר רב של סוללות נ"מ וטילי קרקע-אוויר (טק"א). מטרת הלוחמה האלקטרונית הייתה שיבוש יכולות הגילוי הסוריות ("העלמת" כלי טיס מעיני מערכות הראדאר הסוריות) ושיבוש טילי קרקע-אוויר אחרי שאלה כבר שוגרו, על מנת שיחטיאו את מטרותיהם. בזכות פעילות מתוחכמת זו וטקטיקות מתקדמות שנקט בהן החיל, למעט F-16I אחד שנפגע מטיל S-200 ב-10 בפברואר 2018, חיל האוויר לא איבד אף מטוס קרב בפעילות מעל סוריה.

בעוד שחיל האוויר הישראלי היה הזרוע המבצעת העיקרית, המבצעים בסוריה התאפשרו בזכות מודיעין צבאי רב, מפורט ומדויק שאספו אגף המודיעין, להק המודיעין והמוסד. למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים מיוחסת לא רק פעילות של ריגול אלא גם מספר חיסולים של מפקדים סורים ואיראנים ופעילים בכירים במערך האיראני (כוח קודס, חזבאללה, מיליציות שיעיות).

כדי להגן על שטח ישראל מפני ירי רקטות וטילי קרקע-קרקע הפעילה ישראל את מערך ההגנה האווירית. סוללות כיפת ברזל להגנה קרובה נפרשו ברמת הגולן בהתאם לצורך וכן הוגברה הכוננות בסוללות ה"יהלום" מדגם MIM-104D פטריוט של פיקוד הצפון. סוללות הפטריוט הישראליות הפילו שני מטוסי סוחוי סוריים ומספר כלי טיס בלתי מאוישים. במהלך העימות רשמה סוללת החץ 2 הפלת בכורה כאשר יירטה טיל S-200 שעמד ליפול בשטח ישראל.

לתקיפת מטרות נקודתיות בקרבת הגבול השתמש צה"ל בחיל התותחנים שביצע הן ירי ארטילרי והן שיגור טילי תמוז, וכן באש טנקים של חיל השריון. חטיבת גולני שמרה על הגבול ובמספר מקרים הרגה חוליות מחבלים שניסו לחדור לשטח ישראל. חיל ההנדסה הקרבית נטרל מספר זירות מטענים שהונחו בשטח ישראל, במובלעות בסמוך לגדר המערכת של גבול ישראל–סוריה.

עם פריצת מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023 ופתיחת החזית הצפונית בעקבות תקיפות חזבאללה את ישראל, החריפה ישראל את תקיפותיה בסוריה והחל לתקוף גם על מנת להרוג ולא רק לפגוע בציוד ואמצעי לחימה. לפי מקורות מודיעין, אם בעבר ישראל ביצעה ירי אזהרה לפני תקיפת שיירות נשק, אחרי 7 באוקטובר התקיפות בוצעו ללא אזהרה ונהרגו בהן מחבלים רבים, בהם לפחות 19 פעילי חזבאללה. עם התמשכות המלחמה וההסלמה בגבול ישראל–לבנון הגבירה ישראל את כמות הסיכולים הממוקדים נגד בכירי צבא איראנים (בעיקר מכוח קודס) ומפקדי חזבאללה על אדמת סוריה.

 איראן 
ממוזער|150px|מייג'ור גנרל קאסם סולימאני, מפקדו של כוח קודס במשמרות המהפכה האסלאמית עד שחוסל ב-3 בינואר 2020 על ידי ארצות הברית.
איראן בנתה תשתיות רבות, ובהן מחנות צבא, בשטח סוריה. בסיסי הצבא אוישו הן בחיילי משמרות המהפכה האסלאמית, ובעיקר בכוח קודס תחת פיקודו של קאסם סולימאני, והן בחברי מיליציות שיעיות פרו-איראניות, שלמעשה היו תחת פיקוד איראני. איראן הזרימה באופן קבוע משלוחי נשק ותחמושת לשטח סוריה, בעיקר דרך האוויר, ונשק זה הועבר גם לידי חזבאללה. משלוחי הנשק הללו היו מטרות תקיפה עבור ישראל ורבים מהם יורטו או הושמדו על הקרקע.

 חזבאללה 

עיקר תפקידו של חזבאללה בתחילת העימות היה להיות "המגפיים על הקרקע" של איראן ולסייע לצבא אסד במלחמת האזרחים. תפקיד נוסף היה לבנות תשתית טרור ברמת הגולן הסורית וגבול ישראל–סוריה על מנת לבצע פיגועים נגד ישראל ולפתוח מולה חזית נוספת דרכה איראן תוכל לפגוע בה באמצעות פרוקסי, בהתאם לאינטרסים האיראניים. פרויקט זה כונה "תיק הגולן".

במבצע חיצי הצפון שביצע צה"ל בסתיו 2024 ספג חזבאללה מכה קשה בלבנון כאשר כמעט כל הנהגתו חוסלה, כ-80% מארסנל הרקטות הארטילריות והטילים הושמד, 70% מארסנל הכטב"מים יורט או הושמד, תשתיות אסטרטגיות ואמל"ח אסטרטגי רב הושמדו ורוב מפקדותיו, מוצביו, עמדותיו הצבאיות, הבונקרים ותשתיות התת-קרקע בדרום לבנון הושמדו בעקבות התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל. מנהיג הארגון, חסן נסראללה, ומפקדי הזרוע הצבאית פואד שוכר ואבראהים עקיל, נהרגו בסיכולים ממוקדים ובין 3,000 ל-4,000 מחבלים נהרגו. ב-26 בנובמבר 2024 נחתם הסכם הפסקת אש וחזבאללה הפסיק את הלחימה נגד ישראל. כתוצאה מהמכה הקשה שספג והאבדות הכבדות הסיג חזבאללה לוחמים רבים מסוריה בחזרה אל לבנון. דבר זה האיץ את נפילת משטר אסד בדצמבר 2024.

 סוריה 
ממוזער|טיל קרקע-אוויר S-200 (קוד נאט"ו: SA-5).
סוריה, מלבד "אירוח" הכוחות האיראניים והחכרת שטחים שבהם הם בנו בסיסים ותשתיות צבאיות, סיפקה לכוחות האיראניים מטרייה אווירית בדמות חיל ההגנה האווירית הסורי שהפעיל סוללות נ"מ וטק"א רבות מדגמים שונים. מערכת ההגנה המסוכנת ביותר של הסורים היא ה-S-200 הרוסית, המכונה במערב SA-5. היא כוללת טילים כבדים ארוכי טווח, וב-10 בפברואר 2018 הצליחה להפיל מטוס F-16I ישראלי (אך הטייסים הישראלים נטשו בשלום). בשלהי 2018 החלה פריסה של מערכות S-300 שהעבירה רוסיה לסורים, אך טרם נעשה בהן שימוש.

בעקבות נפילת משטר אסד ב-8 בדצמבר 2024, פתח צה"ל במבצע חץ הבשן בו השמידו חיל האוויר הישראלי וחיל הים הישראלי את רוב הנשק האסטרטגי, ארסנל הטילים, חיל ההגנה האווירית הסורי, חיל האוויר הסורי וחיל הים הסורי.

 ראו גם 
 הסכסוך האיראני-ישראלי
 ישראל במלחמת האזרחים בסוריה
 סכסוך ישראל-חזבאללה לאחר מלחמת לבנון השנייה עד מלחמת חרבות ברזל
 זירת לבנון במלחמת חרבות ברזל
 זירת סוריה במלחמת חרבות ברזל
 זירת איראן במלחמת חרבות ברזל
 מבצע חץ הבשן

קישורים חיצוניים







הערות שוליים

*
קטגוריה:חדירות למרחב האווירי הישראלי
קטגוריה:מלחמת האזרחים בסוריה
קטגוריה:סכסוך איראן–ישראל
קטגוריה:שנות ה-2010 בסוריה
קטגוריה:שנות ה-2020 בסוריה
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל