דיולה (עיירה)

שמאל|ממוזער|בית הולדתו של פרנץ ארקל, מלחין ההמנון ההונגרי
שמאל|ממוזער|הקפלה הרומית הקתולית בגיאולה
דְיוּלה, ד'יולה או גְיוּלה (בהונגרית: ; בגרמנית: Jula, יולה; ברומנית: Jula, ז'ולה, או Giula, ג'ולה; בטורקית: Göle, גלה) היא עיירה במחוז בקש, הונגריה. העיירה ידועה בטירה מימי הביניים שבה, בה מותקן ספא. פרנץ ארקל, מלחין ההמנון הלאומי ההונגרי, ואלברכט דירר האב, אביו של הצייר הגרמני אלברכט דירר, נולדו בדיולה.

 גאוגרפיה 
דיולה שוכנת במישור ההונגרי הגדול על נהר פהר-קרש, 235 ק"מ דרומית מזרחית לבודפשט, 5 ק"מ מהגבול עם רומניה. קו רכבת וכביש 44 עוברים בעיירה. כביש 44 מקשר את דיולה עם עיר המחוז בקשצ'בה.

 שם 
דיולה נקראת על שמו של השליט ההונגרי מימי הביניים גיולה השלישי. גיולה היה גם תואר שרווח בקרב השבטים ההונגריים, והוא עדיין שם פופולרי לבנים בהונגריה.

 היסטוריה 
ההתייחסות המתועדת הראשונה לדיולה היא במסמך משנת 1313 המזכיר מנזר בשם Julamonustra (בלטינית). ב-1332 נקרא היישוב סביב המנזר "דיולה". בניית הטירה בגיולה החלה במאה ה-14 אך הסתיימה רק באמצע המאה ה-16. הטירה הייתה רכושם של בני משפחת מארוטי ולאחר מכן יאנוש קורבינוס, בנו הבלתי חוקי של מתיאש הראשון, מלך הונגריה. הטורקים כבשו את גיולה בשנת 1566 והעיירה נותרה חלק מהאימפריה העות'מאנית עד ששוחררה על ידי הכוחות הנוצריים בשנת 1694. בשל המלחמות נמלטה רוב האוכלוסייה ההונגרית מדיולה, ומחוז בקש הפך כמעט בלתי מיושב. בעל הקרקע יאנוש הארוקרן הזמין מתיישבים גרמנים, הונגרים ורומנים, שהקימו מחדש את העיירה בתחילת המאה ה-18. במאה ה-20 הפכה דיולה ליעד תיירותי פופולרי. הספא הוקם בשנת 1942 והורחב בשנת 1959, והטירה שוקמה בשנת 1962.

 דמוגרפיה 
על פי מפקד האוכלוסין של 2011, גרו בגיולה 31,067 איש, מתוכם 25,895 (83.4%) הונגרים, 974 (3.1%) רומנים, 971 (3.1%) גרמנים ו-102 (0.3%) צוענים לפי מוצא אתני. בהונגריה אפשר להצהיר על יותר ממוצא אחד, ולכן חלק מהנשאלים הכריזו על עצמם הן כעל הונגרים והן כבני מיעוט. גיולה היא מרכז הקהילה הרומנית הקטנה בהונגריה.

ב-2011 היו בגיולה 5,726 (18.4%) קתולים, 5,560 (17.9%) הונגרים רפורמיים (קלוויניסטים), 606 (2.0%) אורתודוקסים ו-507 (1.6%) לותרנים. 8,304 (26.7%) היו חסרי דת ו-453 (1.5%) אתאיסטים, ואילו 9,012 איש (29.0%) לא הצהירו על דתם.

הקהילה היהודית
ממוזער|המבנה בו שכן בית הכנסת המקומי
ערב מלחמת העולם השנייה היו בדיולה כ-500 יהודים, רובם סוחרים, בעלי מלאכה ומעבדי מוצרי חקלאות. הם היו נאולוגים והחזיקו מספר מוסדות קהילה.

במאי 1944, במהלך שואת יהודי הונגריה, רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בשני אתרים בעיירה. הגברים היהודים מהעיירה נשלחו לעבודות כפייה ומאוחר יותר הועברו לגרמניה. ביוני 1944 הועברו הכלואים מהגטו לבקשצ'בה ולאחר כשבועיים שולחו רובם למחנה שטרסהוף שבאוסטריה, והיתר לאושוויץ.

 אתרים בעלי חשיבות 
 טירת דיולה (Gyulai vár)
 ספא ( Gyulai gyógyfürdő)
 מפעל ממתקים מתחילת המאה ה-20 (100 éves cukrászda)
 בית העירייה, 1861 (Városháza)
 בית הולדתו של פרנץ ארקל (Erkel Ferenc szülőháza)
 קתדרלת סנט מיכאל, 1825 (Szent Miklós katedrális)
 הכנסייה הקתולית, 1775-1777 (Római katolikus templom)
 הקאפלה הרומית הקתולית, 1738-1752 (Római katolikus kápolna)

 פוליטיקה 
ראש העיר הנוכחי של דיולה הוא ד"ר ארנה אישטוון גרגני (Ernő István Görgényi) מטעם מפלגת Fidesz-KDNP - איחוד מפלגת האזרחים ההונגרית ומפלגת העם הנוצרית הדמוקרטית בהונגריה . האספה העירונית המקומית מונה 14 חברים.

ילידי המקום
 בלה באנאתי (1919–2003), חוקר במדעי החברה.
 זולטן באי (1900–1992), פיזיקאי (יליד גיולאווארי, כיום חלק מגיולה).
 אימרה ברודי (1891–1944), פיזיקאי.
 אלברכט דירר האב (1427–1502), אביו של אלברכט דירר.
 פרנץ ארקל (1810–1893), מלחין.
 אימרה קניג (1901–1992), שחמטאי.
 לאסלו קרסנהורקאי (László Krasznahorkai, נולד בשנת 1954), סופר ותסריטאי.
 מיהאי מזה (Mező Mihály, 1978), זמר ומוזיקאי.
 ג'ורג' פומוץ (1818–1882), דיפלומט אמריקאי וגנרל.
אלדאר סקיי במקור אהרון אלדאר בלייר היה צלם יהודי-הונגרי.
דנש רונאי במקור איזידור רוזנברג (1875–1964) היה צלם, בובנאי, במאי קולנוע, צלם קולנוע.
הרמין רונאי במקור הרמינה רוזנברג (1877 – 1926) הייתה שחקנית יהודייה-הונגרייה.
יוז'ף גאלי (1930 – 1981) היה סופר ניצול שואה, זוכה בפרס אטילה יוז'ף ומתרגם יהודי-הונגרי.
דז'ה שומלו במקור זילברשטיין (1884 – 1923) סוחר יהודי-הונגרי, סוציאל-דמוקרט וחבר המפלגה הקומוניסטית.
אולגה גסטי (1910 – 1980) הייתה דוקטור לרפואה (MD), המטולוגית, רדיוביולוגית, יהודייה-הונגרייה.
אישטוואן בנדק (במקור בראון, 1937 – 2022) היה עיתונאי וסופר יהודי-הונגרי, שעשרות כתביו פורסמו במשך ארבעה עשורים.

 חיו כאן 
 בלה בארטוק (1881–1945), מלחין הונגרי

 קבורים כאן 
 יאנוש קורבין (1473–1504), מלך בוסניה, בנו הבלתי חוקי של מתיאש מלך הונגריה
 ביאטריצה פרנקופן (1480–1510), אשתו של יאנוש קורבין

 קישורים חיצוניים 

  בהונגרית




 הערות שוליים 

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:גטאות בהונגריה