שלמה קרעי

שלמה קַרְעי (נולד ב-6 באפריל 1982, י"ג בניסן ה'תשמ"ב) הוא שר התקשורת וחבר הכנסת מטעם הליכוד. רואה חשבון ודוקטור להנדסת תעשייה וניהול בהכשרתו. שימש מרצה באוניברסיטת בר-אילן.

ביוגרפיה
קרעי נולד ברמת גן, בן בכור למזל והרב דוד קרעי, ילידי ישראל ממוצא ג'רבאי תוניסאי. הוא גדל לצד שלושה אחים, 13 אחיות ושני ילדי אומנה.

כשהיה בן ארבע עברה משפחתו למושב זִמרת הסמוך לנתיבות, בשל מינויו של אביו לרב המושב. מגיל 11 למד קרעי בישיבת כסא רחמים ופיתח קשר הדוק עם הרב מאיר מאזוז, ולאחר מותו של הרב מאזוז הביא להנפקת בול לזכרו. לאחר מכן למד כמשך שנה בישיבת מרכז הרב, ובהמשך השלים לימודי בגרות ופסיכומטרי ב.

בין השנים 2001–2004 שירת בצה"ל במסגרת הנח"ל החרדי ובהמשך במילואים בחטיבת הגפן.

לאחר שחרורו מצה"ל למד במרכז האקדמי לב לתואר ראשון בחשבונאות ניהולית ובמערכות מידע. עם קבלת רישיון לראיית חשבון, החל לעבוד בחברה ציבורית בבאר שבע. בשנת 2011 השלים תואר שני במחלקה להנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ובשנת 2013 השלים שם את עבודתו לתואר דוקטור בהנחיית פרופסור דביר שבתאי, בנושא תזמון במכונות רב-תכליתיות. מחקריו עוסקים במתמטיקה שימושית ובמדעי המחשב – תזמון ואופטימיזציה. בשנים 2012–2021 פרסם 11 מאמרים מדעיים שצוטטו בכמאה ושבעים פרסומים אקדמיים. בשנים 2006–2013 שימש מורה מן החוץ במחלקה לניהול תעשייתי ב. בחלק מאותן שנים היה חבר הוועד האקדמי במוסד. בד בבד, בשנים 2009–2014 שימש מורה מן החוץ במחלקה להנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון.

בשנת 2014 מונה למרצה במחלקה לניהול באוניברסיטת בר-אילן.

 קריירה פוליטית 
ב-2010 התפקד למפלגת הליכוד וב-2016 החל לפקוד תומכים למפלגה. על הסיבות להצטרפותו לליכוד אמר קרעי כי "אחד כמוני בליכוד יכול לשנות את נתיב הספינה הרבה יותר מאשר מפלגה דתית שלמה. זה קל יותר כשזה לא בא ממפלגת נישה שנתפסת כסחטנית". בין השאר, גייס מתפקדים בקרב תלמידיו של הרב מאיר מאזוז. בבחירות המקדימות לרשימת הליכוד ב-2019, לקראת הבחירות ל, נבחר קרעי לייצג את מחוז הנגב, והוצב במקום ה-25 ומונה לראש מטה החרדים בקמפיין הבחירות, תוך שהוא ממשיך להיתמך על ידי הרב מאיר מאזוז.

לקראת הבחירות לכנסות העשרים ושתיים והעשרים ושלוש שובץ קרעי במקום ה-27 ברשימה ובמקום ה-24 בבחירות לכנסת העשרים וארבע. בנוסף מונה ליו"ר מטה טוהר הבחירות של הליכוד. בבחירות המקדימות ב-2022, שנערכו לקראת הבחירות לכנסת ה-25, נבחר למקום ה-13 ברשימת הליכוד.

פעילות פרלמנטרית
בכנסת ה-23 כיהן כיושב ראש השדולה למען ישראל דמוקרטית והשדולה למען הנגב, ומונה ליו"ר ועדת המשנה לענייני הנגב. קרעי, שעסק בנושאים כלכליים עוד בטרם נבחר לכנסת, התמקד בתחומים כלכליים כמו המאבק נגד עמלת פרעון מוקדם של משכנתאות. חוק שהציע למתן ארכה לפטור ממס למשפרי דיור שטרם מכרו את הדירה הישנה שלהם מוזג בחוק ממשלתי. קרעי הוביל, עם שר האוצר ישראל כ"ץ, אישור בוועדת הכספים לתוספת של 20% בדמי אבטלה למי שגילו מתחת לגיל 28 עם ילד אחד לפחות.

בשנת 2021 פעל לביטול המגבלה במשכנתה על ריבית פריים, שהייתה נמוכה מאוד באותה תקופה, בניגוד לדעת בנק ישראל שטען כי ההגבלה נועדה להגן על הציבור מעליית הריבית. לאחר שאיים להעביר את הביטול בחקיקה, הגיע להבנות עם בנק ישראל, שהמגבלה תרוכך והחוק לא יקודם. בשנת 2023 החל בנק ישראל להעלות את הריבית כדי להתמודד עם נתונים אינפלציוניים. עליית הריבית גרמה לזינוק חד של ההחזרים החודשיים אצל ציבור לוקחי המשכנתא שניצלו את הסרת מגבלת הפריים והעבירה 1 מכל 10 משקי בית לאוברדראפט.

שר התקשורת
בדצמבר 2022 מונה קרעי לשר התקשורת. בפברואר 2024 חתם על רישיון להפעלת שירות האינטרנט הלווייני "סטארלינק".

שינויים בתחום הרדיו והטלוויזיה
עם כניסתו לתפקיד שר התקשורת הצהיר כי לדעתו אין מקום לשידור ציבורי הנהנה מתקציב ציבורי, ולטענתו הדבר הפוגע בתחרות. כמה חודשים לאחר כינונה של ממשלת ישראל השלושים ושבע הציג קרעי הצעה לביטול הרשות השנייה ומועצת הכבלים והלוויין, שינוי שיטת המדרוג והפחתה של רגולציה. הרפורמה שהציג לא כללה את ביטול תאגיד השידור הישראלי מכיוון ששותפיו לקואליציה טענו שיש להתרכז ברפורמה במערכת המשפט. אולם, במהלך כהונתו ניסה קרעי לשנות את הרכב מועצת התאגיד. תחילה מינה את נחמה נצר ליו"ר ועדת האיתור, אשר התפטרה מנסיבות אישיות. לאחר מכן מינה את משה דרורי, אך גם הוא התפטר. בהיעדר ועדת איתור, הסתיימה כהונתם של רוב חברי מועצת תאגיד השידור ללא שמונו להם מחליפים, והדבר הוביל לשיתוק פעולתה של המועצה. קרעי סירב להאריך את כהונתם של שניים מחברי המועצה, אותם הוא כינה "אנשי שמאל קיצוני", בטענה שאין לו סמכות לכך, בהיעדר ועדת איתור. הציע במקום זאת להעביר את התאגיד לפיקוח מועצת הרשות השנייה. בעקבות עתירה לבג"ץ הוציא בג"ץ צו ביניים המאריך את כהונתם של שני חברי המועצה, על מנת שהמועצה תהיה בהרכב המינימלי הנדרש בחוק השידור הציבורי הישראלי. קרעי הגיב שהצו "ניתן בחוסר סמכות ובניגוד לחוק". בנובמבר 2024 אישרה הממשלה את הצעת החוק של טלי גוטליב, שזכתה לתמיכתו, להפריט את תאגיד השידור הישראלי, אל מול התנגדות של היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה.

ב-21 באוקטובר 2025 הוגשה לכנסת הצעת חוק התקשורת (שידורים), התשפ"ו-2025, שיזם קרעי, ובה הצעה לרפורמה בשוק התקשורת. על פי הצעת חוק זו תבוטל הרשות השנייה ומועצת הכבלים והלוויין ותקום במקומן מועצה חדשה פוליטית שנשלטת על ידי שר התקשורת, שכן 5 מתוך 7 מחבריה ימונו על ידו. ספקי החדשות יחויבו להציג תכנים שוועדה זו תגדיר כמדויקים ומהימנים. ערוצי התקשורת יחויבו לאמץ תקנון אתיקה אותו תקבע מועצת מנהלים שתמנה הממשלה. על פי הצעת החוק, למדינה תהיה שליטה בנתוני הרייטינג הכוללת סמכות לדרוש ולקבל את כל נתוני הצפייה מספקי התכנים, לעבד את הנתונים בהתאם לשיקוליה ולפרסמם. שינוי זה יאפשר לממשלה לנתב את כספי הפרסום לערוצים שהיא חפצה ביקרם. למועצה החדשה תהיה סמכות להטיל קנסות בסכומי עתק על גופי שידור, קנסות המהווים איום אמיתי על הישרדותם הכלכלית של הערוצים. היא תוכל גם לבטל רישום ולהגביל גופי שידור. השר יוכל גם לשנות את רשימת ההפרות שבגינן ניתנים הקנסות הגבוהים. החוק יסמיך עובדי מדינה לפקח על החדשות והוא כולל מתן סמכויות חסרות תקדים למועצה החדשה לפיקוח על מרחבים אינטרנטיים. בנוסף תתבטל ההפרדה המבנית בין בעלי המניות לבין העיתונאים ועורכי החדשות, כך שפוליטיקאים יוכלו להפעיל לחץ על בעלי ההון ולהשפיע על התוכן המשודר. תתבטל גם חובת ההשקעה המינימלית של בעלי חברות החדשות בהן, דבר שעלול להחלישן. בשלב הכנת הצעת החוק קבע הייעוץ המשפטי כי נפלו בה פגמים מהותיים ותהליכיים חמורים וכי היא עלולה ליצור "פגיעה בלתי מידתית בזכויות חוקתיות" ו"פגיעה חמורה בחופש הביטוי והעיתונות". ב-21 בספטמבר 2025 הדגישה המשנה ליועמ"שית, עו"ד אביטל סומפולינסקי, כי החוק טומן בחובו סיכונים לפגיעה ממשית בחופש הביטוי והעיתונות בשל החשש "למעורבות פוליטית", וכי קידמו למרות שנקבע שנפל בו פגם מהותי הוא חסר תקדים. היועמ"שית גלי בהרב-מיארה, התנגדה להצעת החוק וציינה שהיא "מאפשרת התערבות פוליטית בעבודת גופי השידורים ומסכנת את התקשורת החופשית בישראל".ב-26 באוקטובר 2025 עתרה עמותת "הצלחה" לבית המשפט העליון בבקשה לצו ביניים שימנע את המשך קידום החוק עד להכרעה בעתירה. ב-28 באוקטובר פורסם כי קרעי סיכם עם המפלגות החרדיות כי יקדם עבורם את החוק שמרחיב את סמכויות בתי הדין הרבניים לבוררות בסכסוכים אזרחיים וכלכליים והם מצידם יאפשרו לו לקדם את הרפורמה. ב-3 בנובמבר עבר החוק בקריאה ראשונה בתמיכתן של הסיעות החרדיות. וב-18 בנובמבר עבר בקריאה שלישית החוק להרחבת סמכויות בתי הדין הרבניים. דוד ביטן יו"ר ועדת הכלכלה שמוסמכת לאשר את הצעת החוק, לא תמך בהצעת החוק כפי שהיא. עקב כך החליט נתניהו על הקמת ועדת תקשורת שתפקיע את סמכויות ועדת הכלכלה, במטרה לחוקק את חוק השידורים. ועדה זו הוקמה ב-1 בדצמבר 2025. ב-13 בדצמבר אמר קרעי אמר שהסיבה לקידום החוק היא פגיעה ביריבים פוליטיים.

שירות עידן פלוס
בתחילת כהונתו הציע קרעי לבטל את שירות "עידן פלוס" שהיה חסום בפני הערוצים הזעירים ולהחליף אותו ביישומון שיהיה זול יותר ויספק גם את הערוצים הזעירים. לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל הורה קרעי להעלות למערכת עידן פלוס, ללא תשלום, את הערוצים הזעירים הכוללים את עכשיו 14, ערוץ 9 והלא TV. בינואר 2024 התנגד קרעי לסגירת עידן פלוס. ב-6 באוגוסט 2024 אישרה הכנסת הוראת שעה שהסדיר את הפטור ואת המימון שהתחלק בין אוצר המדינה, תאגיד השידור הציבורי וערוץ הכנסת. מטרת החוק לפי קרעי הייתה להרחיב את הכיסוי של התרעות המלחמה לכלל הציבור.

פעילות נגד ערוצי תקשורת
ב-5 במאי 2024 בעקבות החלטת הממשלה לסגור את ערוץ אל-ג'זירה חתם השר קרעי על צווים מתאימים, ומשטרת ישראל פעלה למימושם. ב-21 במאי 2024 הורה להחרים ציוד מסוכנות הידיעות האמריקאית Associated Press, שבין לקוחותיה נמצא גם ערוץ אל-ג'זירה, כחלק מיישום "חוק אל-ג'זירה" – ולאחר מספר שעות ביטל את הפעולה, בעקבות ביקורת של ארצות הברית, והחזיר את הציוד.

בנובמבר 2023 הציע קרעי להפסיק כל פרסום או מנוי ממשלתי על העיתון "הארץ", וכעבור שנה אישרה הממשלה הצעה חוזרת שלו והחליטה שלא להתקשר עם "הארץ" בכל דרך שהיא ולא לפרסם בו פרסומים כלשהם.

מינויים והדחות

ביולי 2023 החליט, יחד עם השר דודי אמסלם, להדיח את יו"ר דירקטוריון דואר ישראל, מישאל וקנין. זאת למרות השתפרות משמעותית בתוצאות הכספיות של החברה. בג"ץ עצר את מימוש ההחלטה, ובמרץ 2024 פסק שהיא בטלה, תוך שמתח ביקורת על התנהלות השרים.

בשנת 2024 מינה את אודליה מינס לממלאת מקום יו"ר הרשות השנייה. הוגשה עתירה נגד המינוי, בטענה שלמינס אין הכישורים ומינויה כממלאת מקום מהווה "מסלול עוקף" למינוי תקין, אולם בג"ץ הכשיר את המינוי.

באוגוסט 2025, בעקבות החלטת הממשלה להדיח את היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, הנחה קרעי את עובדי משרדו שלא לציית לפסיקת בג"ץ על פיה תהליך ההדחה מוקפא וסמכויותיה של בהרב-מיארה תקפות. בתגובה לכך היועצת המשפטית של משרד התקשורת, ברוריה מנדלסון, הודיעה לעובדי משרד התקשורת שאין שינוי בסמכויותיה של בהרב-מיארה והמשנה לנשיא בית המשפט העליון, השופט נעם סולברג מתח ביקורת חריפה על קרעי עקב הנחייתו.;

 דעות 
ב-2022, נשאל קרעי בכנסת על עמדתו בנושא גיוס לצה"ל ואמר כי ישמח אם בניו יתגייסו, אך הוסיף שישמח מאוד אם בנו יעדיף להיות תלמיד חכם וטען כי "אסור לגייס בכפייה". הוא מתנגד למצעדי גאווה ותומך בביטול "סעיף הנכד" בחוק השבות.

קרעי התנגד לחתימת ישראל על אמנת איסטנבול בנושא אלימות נגד נשים ואלימות במשפחה, שלטענתו, מחייבת את ישראל להעניק מעמד פליט לכל פלסטינית שתגיע לישראל. במסגרת זו, יזם עצומה של חברי כנסת המתנגדים לחתימת ישראל על האמנה.

בעקבות המחאה נגד "הרפורמה המשפטית" ופרסום מכתב המילואימניקים אשר הכריזו כי יפסיקו להתנדב לשרת אם החקיקה תעבור, כינה אותם קרעי "סרבנים מחוצפים" והכריז ש"עם ישראל יסתדר בלעדיכם ואתם תלכו לעזאזל. הסרבנות מסריחה ואומללה, נוע תנוע הרפורמה". אמירות אלו ספגו גינויים רבים.

 חיים אישיים 
קרעי נשוי לאפרת, מורה בבית ספר יסודי במושב בית הגדי, ולהם שמונה ילדים. המשפחה מתגוררת במושב זמרת הסמוך לנתיבות.

קישורים חיצוניים








הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת כסא רחמים
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושתיים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: הנדסת תעשייה וניהול
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: מנהל עסקים
קטגוריה:רואי חשבון ישראלים
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:מועצה אזורית שדות נגב: אישים
קטגוריה:ציונות דתית: חברי כנסת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982