רכישת מערת המכפלה

רכישת מערת המכפלה, הוא אירוע מקראי המופיע בפרשת חיי שרה ב. העוסק במכירתה של מערת המכפלה לאברהם מידי עפרון החתי לצורך קבורת שרה. אברהם מסרב לקבל את אחד מן הקברים באזור ללא תמורה כספית, ומתעקש לקנות בכסף את מערת המכפלה.

סיפור המעשה
מות שרה
שרה מתה בקריית ארבע, ואברהם פונה לבני חת, תושבי המקום, כדי שימכרו לו אחוזת קבר בה יוכל לקבור את אשתו. המערה אמנם נרכשה לצורך קבורתה של שרה, אך במשך הזמן שימשה לקבורתם של האבות, האמהות מלבד רחל ולפי המסורת, גם אדם וחווה. אברהם מבקש להיפגש עם עפרון החיתי, נשיא בקהל בני חת אשר לו אחוזת קבר בקצה שדהו, אותה הוא מעוניין לרכוש. נראה על פי הסיפור המקראי כי אין לאברהם מעמד של קבע בארץ כנען, ואין הוא יכול לקבור את מתיו היכן שיחפוץ, ואין הוא יכול לקנות קרקע מתושבי המקום, ע"פי החוק החיתי, למרות הכינוי אותו מייחסים החיתים לאברהם "נשיא אלוהים". סיפור מות שרה משולב בסיפור קניית אחוזת קבר כדי להצדיק את הצורך בקניית מערת המכפלה.

משא ומתן וקניית המערה

בפסוקי התורה מופיע סיפור המשא ומתן במלואו, זאת כדי להדגיש את עיקרו ומגמתו של הסיפור. המשא והמתן עם בני חת נפתח במילים: "וַיָּ֙קָם֙ אַבְרָהָ֔ם מֵעַ֖ל פְּנֵ֣י מֵת֑וֹ" לאחר בואו של אברהם מהספד על שרה פונה אברהם אל בני חת. מילים אלו משמשות מעבר בין סיפור האבל האישי של אברהם לדיון המשפטי הבא אחריו.

אברהם פונה אל החיתים, תושבי העיר, אך בדיון זה משתתפים גם "בָּאֵ֥י שַֽׁעַר־עִיר֖וֹ" ו"עַ֥ם הָאָֽרֶץ", בעלי הזכויות – ונציגיהם שהם הגוף החוקי הרשאי לנהל ולאשר עסקות של מכירת קרקע, לאלה שאינם מבני המקום. בשלב הראשון של הדיון באים דברי הנימוסין בין אברהם לאנשי חברון בהם הוא מבקש "תנו לי אחוזת קבר עמכם", (יש הסבורים כי רצה לרכוש חלקה לעצמו, ויש הסבורים שלא רצה אלא לקבור את מתו בחלקה משפחתית של אחת ממשפחות בני חת) ואילו הם מציעים לו לקבור את קרוביו בין קבריהם, וזאת כאשר מתקיים דיון על מחירה של אחוזת הקבר, מתנהל הדיון בין המוכר – עפרון החתי, לקונה – אברהם. תושבי העיר הם העדים לעסקה והם אלה שמאשרים אותה.

המשא ומתן לקניית אחוזת הקבר משקף את דרכי רכישת הקרקעות אשר היו מקובלות במזרח הקדום בעת העתיקה. נוסח הסיפור המקראי משתקף בתעודות מכר בבליות כדיון משפטי בין המוכר והקונה.
בסיפור המקראי באים לידי ביטוי ביטויים, שמקורם בלשון המשפטית אשר הייתה נהוגה. חמשת חלקי הדיון שנערך בין אברהם לעפרון אף הם משתקפים בתעודות אלה אף על פי שאין אזכור למסמך כלשהו: הצעת מחיר, הסכמת הקונה, שקילת הכסף, הודעה על העברת בעלות, העדים לטקס הקנייה והמכירה.

משה ויינפלד כותב כי המקרא מאריך בדברים בבואו לספר על תהליך הקנייה והמכירה כדי לתת תוקף חוקי לבעלות על אחוזת הקבר לאבות האומה בפרט ולאומה בכלל. עדות נוספת במקרא לקניה ומכירה ניתן למצוא בבראשית, לג, יח-כ, שם קונה יעקב את שכם מידי בני חמור. עזרא ציון מלמד פירש את האריכות במשא ומתן כתיאור הצורך של אברהם להתגבר על החוק החיתי האוסר מכירת קרקעות לגר תושב, על כך התגבר אברהם באמצעות רכישה בצורת מתנה.

מבנה הסיפור

סיפור קניית מערת המכפלה הוא יחידה אחת בה מתנהל דיון במקום אחד, ואין מעברים בין מקומות אלא רק בין הדוברים. הסיפור מתקיים במסגרת תיאורית אחת שנושאה משא ומתן שמנהל אברהם עם החיתים. המשא ומתן מתקיים באותו מקום ועם אותן דמויות. הצגת המשא ומתן ביחידה סיפורית אחת מבקשת לתת דגש על הדיון המתחולל בין שני הצדדים. 

בסיפור חוזר על עצמו פעמים רבות השורש "שמע" כבקשה, כל צד בדיון מבקש שוב ושוב שמיעה והאזנה מהצד שכנגדו, מה שמעיד על כך שהצדדים התקשו לשמוע ולקבל זה את דברי זה. מבנה המשא ומתן מורכב משלש יחידות הפותחות בקימה, או השתחויה, של אברהם, כוללות דיבור שלו על "קבורת מתו" ותגובה של בני חת הנחתמת במילים "קבור מתך", ובפעם האחרונה "מתך קבור".

לדעת יאירה אמית לכל אחד מן הדוברים במשא ומתן קשה לסגת מרצונו. סיום המשא ומתן על ידי אחד מהצדדים תגרום לכל אחד להתעקש על עמדותיו ולכן שומה על הצדדים להמשיכו עד סיום המקובל עליהם. סיפור מות שרה משמש כאקספוזיציה המבהירה את הרקע לסיפור: שרה מתה ועל אברהם מוטל לקבור אותה. לסיפור סיום מעגלי, פסוקים אלה דנים בקבורת שרה ועל קניית השדה והמערה אשר תהיה לאחוזת קבר. בין הפרולוג לבין האפילוג יש סצנה תיאורית אחת שנפתחת בבקשתו של אברהם לחיתים, בני המקום.

מקבילות מקראיות

בין סיפור קניית מערת המכפלה בידי אברהם לבין סיפור קניית גורן ארוונה בידי דוד קיימים קווים מקבילים. שני הסיפורים מדווחים על עברי המבקש לרכוש מכנעני נחלה בארץ ישראל. בשני הסיפורים מציע המוכר לקונה את הנחלה בחינם אין כסף. בשני הסיפורים המוכר מסרב לקבל כסף ואילו הקונה מסרב לקבלה בחינם. בשני הסיפורים מוזכר מחירה של הנחלה והתשלום עליה. בסיפור קניית הגורן בידי דוד חוזר פעמים רבות השורש ק-נ-ה. השורש נ-ת-נ מופיע רק פעם אחת בסיפור זה אך מופיע בסיפור המקביל לסיפור גורן ארוונה ב. בשני הסיפורים מסופר כי אחת הדמויות משתחוות. אברהם בפני עפרון בבראשית וארוונה בפני דוד בשמואל ב, וזאת כדי להדגיש את הבדלי המעמדות של האישים. הסיפור ב מדגיש את העובדה כי ממעמד של גרים (מעמדו של אברהם בבראשית) הפך עם ישראל בראשות דוד לשולט בארץ. סיפור כרם נבות גם הוא דן ברצון לקנות נחלה, אך בשונה מסיפור קניית מערת המכפלה, אחאב ואיזבל משיגים את הקרקע בדרך לא חוקית.

מקבילות חוץ מקראיות
בחפירות של אוגרית (עיר כנענית מהמאה ה-13-12 לפנה"ס), שלושה מתוך שישה חוזי הנדל"ן שהתגלו היו בסך של 400 שקלים כסף, ותנאי המכירה שבהם היו מקבילים לתיאור המקראי של רכישת מערת המכפלה. ככל הנראה 400 שקל היו מחיר שכיח לעסקאות נדל"ן כנעניות בתקופה זו.

קישורים חיצוניים
 מי קנה את מערת המכפלה? אברהם נחשון קופרמן, דעת
 איך שילמו בכסף לפני המצאת המטבע? צילה אשל, התורה

הערות שוליים

קטגוריה:אברהם
קטגוריה:סיפורי ספר בראשית
קטגוריה:פרשת חיי שרה
קטגוריה:מערת המכפלה
קטגוריה:כסף (יסוד) במקרא