עידוד טרור על ידי הרשות הפלסטינית

עידוד טרור על ידי הרשות הפלסטינית נעשה באמצעות שימוש בגופים רשמיים העומדים לרשותה, או לרשות באי כוחה, כחלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני. הקמפיין כולל הנצחת מחבלים פלסטינים שביצעו פיגועי התאבדות או שנהרגו על ידי ישראלים במהלך ביצוע פיגוע או ניסיון פיגוע, תשלומי משכורות למחבלים ולאסירים ביטחוניים שנאסרו על ידי מדינת ישראל בעקבות ביצוע פיגועים, או לבני משפחותיהם של מחבלים שנהרגו והכנסת חומרי הסתה לתוכנית הלימודים בבתי הספר ברשות.

 יחס למחבלים 
 הנצחת מחבלים 
הרשות מנציחה מחבלים שביצעו פיגועים על מנת להאדיר את שמם. טורנירי ספורט וקבוצות ספורט נקראים על שם מחבלים שונים, כדוגמת טורניר על שם זיאד דעאס שביצע את פיגוע התאבדות בחדרה ב-2005 שנרצחו בו שישה ונפצעו שלושים. מחנות קיץ, בתי ספר, טקסי סיום ואירועי ספורט, נקראו על שמה של דלאל מוגרבי, שהובילה את הפיגוע בכביש החוף בשנת 1978 בו נרצחו 35 ישראלים. טהאר חאמד, צלף שביצע את הפיגוע בוואדי חרמיה (2002) והרג 10 ישראלים במחסום צה"ל, זכה בעיתון הרשמי של הרשות לכינוי "גיבור האינתיפאדה".

בדו"ח שפרסם ב-2015 ארגון מבט לתקשורת פלסטינית (PMW), כתב כי עשרות בתי ספר ברשות נקראו על שם מחבלים ושימשו להאדרתם, אם בשמות בתי הספר ואם בשילוב תמונות המחבלים בסמלים, יצירות והנצחה בפעילויות שונות. בעקבות דיווח שהועבר על מימון בית ספר על שם דלאל מוגרבי, המחבלת מפיגוע כביש החוף, בכספים שנתרמו מנורווגיה, משרד החוץ הנורווגי פנה לרשות הפלסטינית בדרישה להחזרת כספי התרומות.

 האדרת מחבלים 

בנאום שנשא יו"ר הרש"פ אבו מאזן ב-2008, ששודר בטלוויזיה הפלסטינית, שיבח את המחבלים היושבים בכלא הישראלי בעקבות ביצוע פיגועים קטלניים.

ב-2015 נאם אבו מאזן בערוץ הטלוויזיה של הרשות הפלסטינית ונשא דברי ברכה לפעולות המוראביטון ולפעולות הג'יהאד שנעשו על מנת להגן על הר הבית מיהודים:

באוגוסט 2018 הוציא מכון ממרי דו"ח בנושא "תנועת הפת"ח והרשות הפלסטינית בראשות מחמוד עבאס: שבחים למחבלים ולבני משפחותיהם ותמיכה בדיור למשפחות שהידים" שמציג דוגמאות לתמיכה המוסדית והמוראלית של הרש"פ ותנועת פת"ח במחבלים ובמאבק המזוין נגד ישראל.

באוקטובר 2022 שרת הבריאות הפלסטינית שיבחה בישיבת הממשלה של הרשות הפלסטינית את חוליית הטרור גוב האריות, שביצעה סדרה ארוכה של פיגועי ירי ומטענים, ואמרה: "ברכות לגוב האריות, לשהידים, לאסירים ולכל התושבים בשכם".

בינואר 2023 שר הדתות הפלסטיני הוציא מכתב לאנשי הדת במסגדים המשבח את השאהידים והאסירים והגדיר את הנאמנות לשהידים ולאסירים כ"כנשק החזק ביותר בעימות עם ישראל".

ב-2019 העניק עבאס זכי בשבתו כחבר הוועד המרכזי של פתח, אות הוקרה למשפחתו של עמר אבו לילא, מחבל שביצע פיגוע דקירה וירי באזור אריאל.

ב-2023 זכי הביע תמיכה לטבח שביצעו מחבלי חמאס בישובי עוטף עזה, ואמר שהוא מודה להם על "המוכנות לפעולת ה-7 באוקטובר". שר ברשות הפלסטינית מטעם פת"ח, מועיד שעבאן, קרא בלוויתם של מחבלים שנהרגו בקרבות עם צה"ל בטול כרם במהלך מלחמת חרבות ברזל, חלקם קצינים במנגנוני הביטחון של הרשות הפלסטינית, לאחדות כוללת בין כל הכוחות הפלסטינים במאבק המזוין נגד הכיבוש, והבהיר שהרשות הפלסטינית מחויבת למאבק זה. בהמשך מסמך רשמי של משרד ההקדשים של הרשות יצא בהוראה למטיפים והדרשנים במסגדים לקרוא לרצוח אזרחים יהודים ולהצטרף ללחימה לצד החמאס. ב-19 בנובמבר הוציא משרד החוץ הפלסטיני הודעה שבה הוא מכחיש את הטבח של החמאס וטוען כי הרג האזרחים בוצע על ידי חיל האוויר הישראלי.

במרץ 2024 פרסמה סוכנות הידיעות של הרשות הפלסטינית וופא כתבה לציון 46 שנים למותה של המחבלת דלאל מוגרבי, שהנהיגה את חוליית המחבלים שביצעה את פיגוע כביש החוף בו נרצחו 35 ישראלים.

כמו כן, בין השנים 2000 ל-2010 שידרה הטלוויזיה הפלסטינית מאות פעמים סרטון תעמולה על 72 הבתולות להן יזכו השהידים שייהרגו במסגרת עימות עם ישראל.

 תשלומי משכורות למחבלים ולמשפחותיהם 

בשנת 2004 חוקקה הרשות חוק (19) לפיו כל פלסטיני או ערבי ישראלי שנאסר בישראל בגין פעולת טרור כנגד יהודים במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני, זכאי למענק חודשי שנע בין 1,400 ש"ח לחודש, ל-12,000 ש"ח לחודש. גובה התשלום נגזר בהתאמה למספר שנות המאסר. בנאום שנשא יו"ר הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, בפני הטלוויזיה הפלסטינית הרשמית בפברואר 2018, אמר כי תשלומים אלו הם "חובתנו הלאומית, האנושית והמוסרית, וחובת המאבק. זה נתמך מההנהגה ומהממשלה הפלסטינית".

 הסתה לטרור במדיה ובאמצעים נוספים 

דו"ח שפרסם המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה על "אינתיפאדת היחידים" שהחלה שנת 2015, הציג את הרשתות החברתית כגורם שהצמיח את גל הטרור. על פי הדו"ח, הרשתות החברתיות סייעו בהפצת שמועות ושקרים, רטוריקה שמטרתה לעורר זעם המוני, הדרכות מעשיות לביצוע מעשי טרור יעילים, מודלים לחיקוי ותמריצים חברתיים לביצוע פעולות הטרור. גם החמאס וגם הפת"ח קידמו באופן רשמי מחאות ופעילויות המוניות, אולם הפת"ח - על אף שבמקרים מעטים קידמו חשבונותיו מסרים המעודדים שימוש באלימות, דוגמת יידוי אבנים - היה מתון משמעותית לעומת החמאס וגורמים אחרים שריכזו את השיח הקיצוני והאלים ביותר. סרטוני תעמולה רבים הופצו ברשתות החברתיות בספטמבר 2015, כאשר חלקם שמו דגש על קריאות לצופים לנקוט בפעולה דוגמת "קבלו את ההחלטה בעצמכם, לא לחכות למנהיגים" או "מתי תביע את זעמך?". במקרים רבים הופיעה הסכין ככלי ששימוש בו עשוי להביא לשינוי, ובמקרים מסוימים הוצגה מפורשות דקירת יהודים או חיילים כמעשה המתבקש. בהמשך התגברה מגמה זו בסרטונים שהפיץ החמאס ברשתות החברתיות. סרטונים רבים בשבועות אלו היו מצוירים וכוונו לקהל צעיר, ואחרים יועדו במיוחד עבור נשים. הרשתות החברתיות בלטו כמדיה המאפשרת הגעתם של תכנים אלו, המותאמים במיוחד עבור קהלים מסוימים, אל הקהל אותו הם מנסים לשלהב.

בתקופת המהומות בישראל ב-2021 נכנס הקשר בין הטרור לרשתות החברתיות למרכז השיח התקשורתי, והתופעה קיבלה את הכינוי העיתונאי "אינתיפאדת הטיקטוק" או "טרור הטיקטוק" - זאת על אף שטיקטוק לא הייתה הפלטפורמה העיקרית ששימשה לקידום מעשי טרור, אלא ככל הנראה טלגרם. משטרת ישראל והשר לביטחון פנים, אמיר אוחנה, ייחסו לרשתות החברתיות גורם מעודד הסתה. במהלך המהומות ניתח ארגון "Fake Reporter" את פעילות הרשת מצד יהודים שקראו לאירועי אלימות כלפי אזרחים ערבים או רכושם, ועל פי ניתוחו מרבית פעילות זו בוצעה בעשרות קבוצות סגורות, בעיקר בטלגרם, ובהם נוטרו אלפי תכנים אלימים לרבות סרטונים המציגים אלימות מפורשת, חדשות כזב ויזמות לביצוע פעולות אלימות. בעקבות הניתוח בזמן אמת, סגרו גורמים מהרשות המבצעת חלק מקבוצות אלו כבר במהלך גל המהומות, ועל פי עדויות ברשתות החברתיות גם ביצעו מעצרים. בכלי התקשורת הוצגו סרטונים בעלי אופי אלים שהפכו ויראלים ברשת הטיקטוק ובפלטפורמות רשת אחרות, בהם מספר ערבים ישראלים הצטלמו כשהם נוקטים באלימות והשפלה כלפי יהודים בישראל, בעיקר בעלי חזות חרדית.

בסוף אפריל 2022, עם סיום חודש הרמאדן, פרסמה מחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה כי נבחנו למעלה מ-14,000 פרסומים ברשתות החברתיות אשר אותרו על ידי צה"ל ושב"כ. לאחר הבחינה הוחלט לפנות לרשתות החברתיות בנוגע ליותר מ-10,000 פרסומים הכוללים תוכן המסית לפעולות אלימות ופעילות טרור, לרבות פרסומים מפורשים שקראו לדקור, לדרוס, לירות ולהרוג; פרסומים אשר לעגו לנרצחים וקראו להעלות את מספר ההרוגים בפעולות. חלק מהפרסומים התמקד בשיבוח המפגעים ובמעשיהם; כינויים כגיבורים ומביאי ברכה; פרסומים של דברי שבח המלווים בסרטונים של חלוקת ממתקים וחגיגות אשר התרחשו בעקבות כל פיגוע ופרסומים של סרטונים ותמונות מזירות הפיגועים המלוות בקריאות שמחה. בנוגע לרשת החברתית פייסבוק התקבלו 7,700 תלונות, הוגשו 5,438 בקשות למחיקת תכנים ו-4,186 מתוכם הוסרו. ברשת טיקטוק טופלו 2,339 תלונות והוסרו 1,600 תכנים מסיתים. בטוויטר מתוך 1,534 תכנים מסיתים הוסרו 434.
ממוזער|גרפיטי של צלבי קרס ודגל אש"ף לצד כיתוב בשבח חמאס, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ומוחמד דף על קיר בעיירה חווארה, אוקטובר 2023.

 במלחמת חרבות ברזל 
באוקטובר 2023, בעקבות פריצת מלחמת חרבות ברזל, משרד ההקדשים ברשות הפלסטינית פרסם שורת הנחיות ומסרים לקראת דרשות יום השישי במסגדים, ביניהם מסרי הסתה וקריאה לרצח יהודים.

 חומרי לימוד בעלי אופי מסית 
באוגוסט 2019 בכינוס של ועדת האו"ם למיגור אפליה גזעית (CERD) שהתקיים בז'נבה הציג מנכ"ל IMPACT-se, מרכוס שף, דוגמאות להסתה לאלימות, אנטישמיות ושנאה בתוכנית הלימודים הפלסטינית. בנאום בפני חברי הוועדה דרש שף שכל הדוגמאות המסיתות יוסרו מהספרים. בעקבות זאת פרסמה הוועדה בסוף החודש דו"ח הקורא לרשות הפלסטינית להוציא מספרי הלימוד שלה את כל התמונות והטקסטים המכילים הסתה לשנאה, אלימות ואנטישמיות.

באפריל 2021 הפרלמנט האירופי העביר ברוב קולות ובאופן תקדימי החלטה המגנה בחריפות את אונר"א על כתיבה, לימוד ושימוש בחומרי חינוך המסיתים לשנאה ואלימות, כלפי ישראל וכלפי יהודים, בבתי הספר של סוכנות הסיוע לפליטים פלסטינים של האו"ם.

במרץ 2022 עיכב האיחוד האירופי את העברת סיוע כלכלי לרשות בהיקף של מעל 200 מיליון יורו, ממנו משלמת הרשות את משכורות פקידיה האזרחיים. החלטת האיחוד האירופי באה בהיענות לבקשת ממשלת הונגריה שלא לתמוך ברשות הפלסטינית בגין הסתה המופיעה בספרי הלימוד של משרד החינוך הפלסטיני. בעקבות עיכוב הכספים מכון IMPACT-se פרסם מחקר שניתח את ספרי הלימוד החדשים של משרד החינוך הפלסטיני. המחקר העלה כי הם מכילים תוכן קיצוני יותר מספרי הלימוד הקודמים, וכי חומרי הלימוד כוללים תכנים המסיתים למעשי טרור נגד יהודים, כולל קריאה לרצח יהודים על בסיס דתי. בעקבות המחקר הפרלמנט האירופי העביר החלטה המגנה בחריפות את השימוש לרעה בכספי האיחוד האירופי.

 פיגועים שבוצעו על ידי אנשי מנגנוני הביטחון 

 בשנת 2000 נרצח יוסף טבג'ה, קצין משמר הגבול, על ידי שוטר פלסטיני במהלך סיור משותף. בעקבותיו בוטלו הסיורים המשותפים בין כוחות הביטחון הישראליים למנגנוני הביטחון הפלסטיניים.
 בשנת 2011 נרצח בן יוסף לבנת על ידי שוטרים פלסטינים שירו על קבוצת חסידי ברסלב בקבר יוסף.
 בינואר 2016 שוטר פלסטיני ביצע פיגוע ירי לעבר היישוב בית אל בפיגוע נפצעו 3 אנשים.
 בשנת 2020 ביצע קצין הביטחון המסכל, בלאל רואג'בה, פיגוע ירי לעבר חטמ"ר שומרון וחוסל על ידי חיילים במקום.
 באפריל 2022 ביצע מחבל שהוא שוטר פלסטיני בתפקידו פיגוע ירי לעבר היישוב ורד יריחו.
 בשנת 2022 נהרג רס"ן בר פלח בהיתקלות עם חמושים פלסטינים, אחד מהם איש מנגנוני הביטחון הפלסטיניים.
 דאוד זביידי היה קצין בביטחון המסכל והשתתף בקרב בו נהרג לוחם הימ"מ נעם רז במאי 2022.
 נקיב (סרן) זיאד אלזרעיני, קצין במשטרת המכס, סייע בפברואר 2023 לעבד אלפתאח חסין אבראהים ח'רושה, רוצח האחים הלל ויגל יניב בפיגוע הירי בחווארה, למצוא מסתור לאחר הרצח. נהרג כשפעל לגונן על הרוצח ממעצר כוחות צה״ל.
 באפריל 2023 ביצע עקיד (אלוף-משנה) במנגנוני הביטחון הפלסטיניים סעוד אלטיטי פיגוע ירי לעבר מוצב סמוך לאלון מורה. החיילים במקום השיבו אש והרגו אותו.
 במאי 2023 נהרג עקיד אשרף אלשיח' אבראהים, קצין במודיעין הכללי הפלסטיני, בקרב עם חיילי צה"ל.
 ב-29 בפברואר 2024 רצח קצין במשטרה הפלסטינית שני ישראלים בפיגוע ירי בתחנת הדלק בעלי.
 ב-10 ביולי 2025 רצחו שני קצינים במשטרת הרשות הפלסטינית ישראלי בסניף רמי לוי בצומת גוש עציון. אחד מהם עבר הכשרה בקטר.

 קישורים חיצוניים 
 ״שוטרים ביום - מחבלים בלילה״: מעורבות מנגנוני הביטחון הפלסטיניים בטרור, תנועת ׳רגבים׳, 2024.











הערות שוליים

קטגוריה:טרור בישראל
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:הסתה והמרדה
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:הרשות הפלסטינית