הטיית הצופה

הטיית הצופה היא סוג של הטייה שמוגדרת כסטיית תקן שיטתית המתייחסת להבדלים בין הערך הנצפה לערך האמיתי, ומתרחשת במחקרים במהלך שלבי הצפייה, התיעוד והרישום של הנתונים והמידע. ניתן להרחיב את ההגדרה כך שתכלול את ההבדל השיטתי בין הערך הנצפה (הנובע משונות בין צופים) לבין הערך האמיתי.

 הטיית הצופה – מהות ומנגנון 
הטיית הצופה היא הנטייה של צופים לראות את מה שהם מצפים לו או רוצים לראות, במקום את מה שקיים. בעוד שמדובר בתופעה נפוצה המתרחשת גם בחיי היום-יום, היא מהווה בעיה משמעותית במחקרים ובסקרים מדעיים. התצפית היא יסוד קריטי לפעילות ולמחקר המדעי.  

קיומן של הטיות צופה במחקר יכול להוביל להערכת יתר או הערכת חסר של המציאות והאמת, ובכך עלול לפגוע בתוקף (Validity) של ממצאי המחקר ותוצאותיו, גם אם כל יתר שלבי המחקר, כולל התכנון והשלבים הביצועיים, בוצעו כראוי.

הטיית הצופה סבירה במיוחד כאשר לחוקר או לצופה יש אינטרסים מובהקים או דעות קדומות חזקות. שלושת הגורמים – אינטרסים/דעות קדומות, נתונים בסיסיים מעורפלים ושיטת ניקוד סובייקטיבית – תורמים במידה רבה לשכיחותה של הטיית הצופה.

 דוגמאות 
דוגמאות להטיית הצופה ניתן למצוא כבר מתחילת המאה ה-20. 

 הסוס הנוקש בפרסותיו 
אחד האירועים הראשונים שתועדו היה בשנת 1904, לגבי הסוס הנס החכם. הבעלים של הנס הסוס, וילהלם פון אולסון, טען שביכולתו של הסוס לפתור משוואות אריתמטיות. פון אולסון היה שואל את הנס החכם סדרה של שאלות הכוללות פונקציות אריתמטיות, והסוס היה נראה כעונה על ידי נקישת פרסותיו עם התשובה הממוספרת. דוגמה זו נחקרה על ידי הפסיכולוג הגרמני אוסקר פונגסט אשר מצא כי כאשר הסוס התקרב למספר הנגיעות הנכון, הבעלים היה מגיב באופן תת-מודע בצורה מסוימת, מה שבעצם סימן לסוס לעצור את נקישות הפרסה באותה הנקודה. עם זאת, זה עבד רק כאשר הבעלים עצמו ידע את התשובה לשאלה. זוהי דוגמה להטיה של הצופה, בשל העובדה שציפיותיו של פון אולסון שהיה הבעלים של הסוס, היוו בעצם את הגורם שהשפיע על פעולותיו והתנהגויותיו של הנס החכם, וכתוצאה מכך לנתונים שגויים.

 הקשר בין המעמד החברתי לשיוך לבתי ספר 
אחת הדוגמאות הידועות לשמצה ביותר להטיית הצופה אפשר למצוא במחקרים של הפסיכולוג והגנטיקאי האנגלי סיריל ברט שטען כי מנת המשכל היא תורשתית. ברט האמין, וכך הדגים באמצעות המחקרים שלו בעקבות האמונה הזו, שילדים המשתייכים למשפחות ממעמד חברתי נמוך נוטים להיות בעלי רמות נמוכות יותר של יכולות קוגניטיביות בהשוואה לילדים ממעמד חברתי גבוה יותר. למחקרים שלו הייתה השפעה ניכרת על מערכת החינוך באנגליה לאורך שנות ה-60, כשילדים ממשפחות ממעמד בינוני וגבוה נשלחו לבתי ספר טובים יותר בעוד שילדים ממשפחות ממעמד חברתי נמוך נשלחו לבתי ספר שנחשבו טובים פחות. רק לאחר מותו של ברט הצליחו להוכיח כי נתונים מסוימים במחקרים שלו היו מפוברקים, עובדה שכלל הנראה נגרמה עקב כך שהוא היה נגוע בהטיית הצופה ולכם ציפה להשיג תוצאות מסוימות במחקריו. 

 על תוצאות ניסוי בחולדות 
דוגמה נוספת להטיה זו היא מחקרם של רוברט רוזנטל וקרמיט פודה מאוניברסיטת צפון דקוטה משנת 1963: "פסיכולוגיה של המדען: שלושה ניסויים בהטיית הניסוי". החוקרים נתנו ל 12 סטודנטים לפסיכולוגיה שישים חולדות ניסיון. נאמר לסטודנטים שחלק מהחולדות גודלו כדי להצטיין במיוחד בפתרון מבוך בעוד שחלק אחר מהחולדות גודלו כדי להיות גרועות בפתרון מבוך. הסטודנטים נתבקשו לערוך את הניסוי במסגרתו החולדות הוצבו במבוכים בצורת T, שם הן היו צריכות לרוץ במרכז ואז להחליט אם לפנות שמאלה או ימינה, ולאסוף את הנתונים. הניסוי נערך כך שצד אחד של המבוך נצבע לבן, בעוד שהצד השני נצבע באפור כהה, ותפקידה של החולדה היה תמיד לפנות לכיוון הצד האפור-כהה של המבוך. החולדות שפנו לצד האפור של המבוך קיבלו פרס, בעוד שהחולדות שפנו לצד הלבן של המבוך לא קיבלו פרס. הסטודנטים עקבו ותיעדו את הפעמים בהן כל חולדה פנתה לצד הנכון או הלא נכון, וכמה זמן זה לקח לכל חולדה. הם חזרו על הניסוי עשר פעמים ביום, במשך חמישה ימים, והתוצאות אליהם הגיעו בסוף הניסויים הביאו למסקנה שהחולדות, שעליהן נאמר שהן מצטיינות כביכול בתחילת הניסוי, אכן התגלו כטובות יותר - הן בהשלמת המבוך והן מבחינת זמני הפתרון. 

כאמור החולדות היו זהות לחלוטין ולכן הסטודנטים היו צריכים לקבל את אותן התוצאות עבור החולדות אבל לא הצליחו לעשות זאת עקב הטיית הצופה. החוקרים הסיקו כי תוצאות אלו נגרמו כתוצאה מהטיות קטנות ועדינות יותר מצד התלמידים. התלמידים לא היו מודעים לעובדה שהם מתייחסים לחולדות בצורה שונה. ייתכן שהיו להם קריטריונים שונים במקצת למועד שבו שתי קבוצות החולדות סיימו את המבוך, שהייתה להם נטייה ללחוץ על שעון העצר מאוחר יותר עבור החולדות שנאמר להם לגביהן שהן פחות טובות בפתרון מבוכים, או שהם הקדישו תשומת לב רבה יותר לחולדות שאמורות להצטיין בפתרון באופן כללי. בדרך זו הסטודנטים (או "הצופים" במחקר(, יצרו מה שנראה כתוצאה אמיתית אך מה שהיה, במציאות, שקרי לחלוטין.

 השלכות 
נתונים תצפיתיים מהווים את הבסיס לגוף ידע משמעותי, והטיית הצופה נחשבת לנושא בעל חשיבות קריטית במחקרים רפואיים וקליניים. הפוטנציאל להטיית צופה גבוה במיוחד כאשר נדרש שיפוט סובייקטיבי בתהליך הרישום וההערכה, למשל בפירוש של דימות רפואי, ניתוח דפוסי התנהגות או קריאת מבחני שינוי צבע. במצבים אלה קיים סיכון גבוה לשונות שיטתית בין צופים. לעומת זאת, במדידת נתונים אובייקטיביים (כגון ספירת מקרי מוות), הסיכון להטיית הצופה נמוך בהרבה. 

כאשר הטיית הצופה קיימת במחקרים, איסוף הנתונים עצמו מושפע, מה שגורם לכך שהממצאים והתוצאות של המחקר לא מייצגים בצורה מדויקת את המציאות אלא משקפים את ההשפעה הלא-מודעת של הטיית הצופה. גם ללא כוונה תחילה, הטיית הצופה עלולה לגרום לחוקרים לתעד תוצאות מסוימות מה שיכול להוביל לשינוי בממצאים. במידה וחוקרים לא נוקטים בצעדים מסוימים כדי למזער את הטיית הצופה, יש סיכוי גבוה יותר שהחוקרים יבצעו פרשנות שגויה שתוביל לחוסר דיוק בממצאים.

מחקרים הראו כי כאשר קיימת הטיית הצופה, השינוי בתוצאות יכול לנוע בשיעור של שליש עד שני שלישים (33% עד 68%), עובדה המדגישה את ההשלכות המשמעותיות על התוקף של הממצאים והמסקנות של המחקרים.
 צעדים מונעים 
הטיית הצופה היא בעיה בלתי נמנעת במחקרים אפידמיולוגיים וקליניים. עם זאת, קיימות אסטרטגיות ופתרונות פוטנציאליים שנועדו לצמצם את הטיית הצופה, במיוחד במחקרים מדעיים ורפואיים. ניתן להפחית את השפעותיה באמצעות שימוש בהגדרות אופרציונליות חזקות (כגון הגדרות ברורות למשתנים הנמדדים), סטנדרטיזציה של הליכי איסוף הנתונים וניטור מתמיד של אובייקטיביות החוקרים. בסקרי מחקר שוק, פותחה מסגרת שנקראת "בדיקת הטיה" שמטרתה לצמצם את הטיית הצופה על ידי בדיקה של שאלות הסקר בצורה אמפירית עם משתתפים אמיתיים תוך כדי שימוש בטכניקות חקר נייטרליות שונות. ניסויים בסמיות כפולה נדרשים לעיתים קרובות כדי לקבל אישורים רגולטוריים למכשירים רפואיים ותרופות, אך לא תמיד נפוצים במחקרים אמפיריים. ניסוי בסמיות כפולה נעשה כך שמוודאים שגם לבוחן וגם למשתתפים במחקר חסרים נתונים שיכולים להשפיע על התנהגותם. 

דוגמה לאופן שבו הטיית הצופה יכולה להשפיע על המחקר ואיך פרוטוקולים של סמיות כפולה יכולים להפחית את ההשפעה הזו, אפשר לראות בניסויים של תרופות אנטי-פסיכוטיות. חוקרים שיודעים מי מהנבדקים קיבל את הפלצבו ומי קיבל את התרופה עצמה, יכולים לדווח שאלו שקיבלו את התרופה היו רגועים יותר בשל העובדה שהם בעצם מצפים לתוצאה זו.

דוגמה נוספת ניתן לראות בבתי ספר. בנים בגילאי בית ספר בדרך כלל מצליחים יותר מבנות גילם במדעים, אולם ישנן עדויות לכך שנתון זה הינו בעצם תוצאה של הדרך בה מתייחסים המורים לתלמידים שלהם בציפייה שהבנים ישיגו תוצאות גבוהות יותר מהבנות.

לבסוף, טריאנגולציה במחקר היא שיטה שניתן להשתמש בה כדי להגביר את תוקף ואמינות הממצאים. טריאנגולציה במחקר מתייחסת לשימוש במגוון שיטות ומקורות כאמצעי לפיתוח הבנה מקיפה ומדויקת יותר של הנושא הנדון. טריאנגולציה תגדיל משמעותית את הביטחון במחקר. טריאנגולציה יכולה להתרחש במספר דרכים בין היתר בשימוש בתצפיות מרובות מה שמגביר את המהימנות של המחקר. 

 אפקט הצופה (אפקט הות'ורן) 
אפקט הצופה מזוהה בדרך כלל רק אצל החוקרים, אולם קיימת גם עבור הנחקרים. אפקט זה הקרוי על שם סדרת ניסויים שערך הפסיכולוג אלטון מאיו במפעל ווסטרן אלקטריק בהות'ורן, שיקגו, נוגע לאפשרות שבה המשתתפים במחקר משנים את התנהגותם עקב העובדה שהם יודעים שצופים בהתנהגות שלהם.

במסגרת מחקרי אפקט הות'ורן, נמצא כי תפוקות של מחלקה במפעל גדלו בכל פעם שבוצע שינוי, גם כשהשינוי כלל הרעה בתנאים. לדוגמה כאשר נאמר לנחקרים שתאורה טובה יותר מביאה לשיפור ביעילות עבודתם הם האמינו שיש שינוי בתאורה בפועל בעוד שלא היה כזה בעצם. החוקרים הגיעו למסקנה שהעובדים למעשה הגיבו לתשומת ליבם של המפקחים, ולא לשינוי במשתני הניסוי.

כדי למנוע את אפקט הות'ורן, מחקרים המשתמשים בתצפית נסתרת יכולים להיות שימושיים. עם זאת על פי החוק נדרש ליידע את המשתתפים כי הם חלק ממחקר, ואז יש לכך פוטנציאל לגרום להשראת אפקט הות'ורן. 

הפיכת התגובות או הנתונים במחקר לאנונימיים לחלוטין מקטינה את הסיכוי שמשתתפים ישנו את התנהגותם בגלל שהם במעקב במסגרת הניסוי או המחקר. כמו כן, ביצוע מחקר מקדים לקביעת נקודת ייחוס יכול לעזור להפחית את השפעת אפקט הות'ורן. עם נקודת ייחוס כזו, ניתן להעריך כל הטיית משתתף שנגרמת מהתצפית. בנוסף החלטה על ביצוע של מעקב גם אחרי תום תקופת הניסוי תאפשר לבדוק אם ההתנהגות או השינוי נשמרים מעבר לזמן הניסוי עצמו.

 ראו גם 

 הטיית הנסיין - כאשר חוקר משפיע באופן תת-מודע על משתתפי הניסוי

 הערות שוליים 

קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:טעויות
קטגוריה:ניסוי
קטגוריה:הטיות
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית