פסל האחדות

פסל האחדות (בהינדי: स्टैच्यू ऑफ यूनिटी; בגוג'ראטית: સ્ટેચ્યુ ઓફ યુનિટી) הוא הפסל הגדול בעולם ומשמש כאנדרטה המוקדשת למנהיג התנועה לעצמאות הודו, ואלאבאי פאטל. הפסל הוקם במדינת גוג'ראט בהודו. הוא ניצב על אי בנהר סאדהו בט (Sadhu Bet) סמוך לעיר ראג'פיפלה בגוג'ראט, והוא צופה אל סכר סרדר סרובר המרוחק ממנו כ-3.2 קילומטרים. אתר האנדרטה משתרע על שטח של 20 דונם והוא מוקף באגם מלאכותי בשטח של 12 קילומטרים רבועים. זהו הפסל הגדול ביותר בעולם וגובהו 182 מטרים. קרן מיוחדת, "Sardar Vallabhbhai Patel Rashtriya Ekta Trust", הוקמה על ידי ממשלת גוג'ראט למטרת שיתוף תושבים רבים ברחבי הודו בתרומות להקמת הפסל החל מדצמבר 2013.

ממשלת הודו העריכה בתחילה את העלות הכללית של המיזם ב-30.01 מיליארד רופי הודי (כ-420 מיליון דולר).

באוקטובר 2014 זכתה החברה ההודית לארסן וטוברו (Larsen & Toubro), שהוקמה במקור על ידי צמד דנים, במכרז כיוון שהציעה את העלות הנמוכה ביותר, 29.89 מיליארד רופי לתכנון, בנייה ותחזוקה. הבנייה החלה ב-31 באוקטובר 2013, והושלמה באמצע אוקטובר 2018.

האנדרטה נחנכה ב-31 באוקטובר 2018 על ידי ראש הממשלה נרנדרה מודי.

שיתוף התושבים

המיזם להקמת הפסל הוכרז לראשונה ב-7 באוקטובר 2010. קרן מיוחדת, "Sardar Vallabhbhai Patel Rashtriya Ekta Trust", בראשי תיבות SVPRET, שנועדה לשתף תושבים רבים ככל האפשר בתרומות להקמת הפסל הוקמה על ידי ממשלת גוג'ראט. הקרן אספה מאיכרים בכפרים בכל רחבי הודו ברזל שמקורו בתרומות של כלים חקלאיים משומשים לשם הקמת הפסל ומבנים אחרים באנדרטה. SVPRET הקימה 36 משרדים ברחבי הודו על מנת לאסוף מכשירים מברזל אלו. הצפייה הייתה שכחצי מיליון איכרים יתרמו. המהלך כונה "תנועת פסל האחדות". קמפיין לאומי שנמשך שלושה חודשים ונועד לאסוף חתיכות ברזל בלמעלה מ-600,000 כפרים על מנת לבנות את הפסל. במהלך תקופה זו נאספו 5,000 טון ברזל. אף על פי שבתחילה הוכרז שהברזל שנאסף ישמש לפסל העיקרי, התברר מאוחר יותר שהברזל שנאסף לא ישמש לבניית הפסל הראשי ובמקום זאת הוא ישמש לחלק אחר של המיזם.

תנועת פסל האחדות ארגנה עצומת "סוראז'" (ממשל תקין בהינדית) שבה כתבו אנשים את רעיונותיהם כיצד צריך להתנהל ממשל תקין. העצומה נחתמה על ידי 20 מיליון איש, המספר הגדול ביותר של אנשים שחתמו על עצומה בעולם. ריצת מרתון תחת הכותרת "ריצה למען אחדות" נערכה ב-15 בדצמבר 2013 בכמה מקומות ברחבי הודו. ריצת המרתון משכה משתתפים רבים.

המיזם
אנדרטת הפסל מייצגת את מנהיג תנועת העצמאות ההודית וסגן ראש ממשלת הודו הראשון, סרדר ואלאבהבי פאטל. הפסל הוקם על אי בנהר הקרוי סאדהו באט כשפניו אל סכר סרדר סרובר במרחק 3.2 קילומטרים משם. הגובה הכולל של הפסל מבסיסו הוא 240 מטרים, כולל בסיס בגובה 58 מטרים ופסל בגובה 182 מטרים. הוא בנוי משלד פלדה, המחוזק בבטון מזוין ומחופה בלוחות מארד. בבניית הפסל השתמשו ב-75,000 מטרים מעוקבים של בטון, 5,700 טון של מבנה פלדה, 18,500 טון של מוטות פלדה מחוזקים ו-22,500 טון של לוחות ארד. בנוסף נבנו בשלב הראשון גשר המקשר בין האנדרטה לחוף האגם, מבני מרכז מבקרים, גן הנצחה, בית מלון, מרכז כנסים, פארק שעשועים ומכוני מחקר.

פסל האחדות תוכנן כייצוג היסטורי וטבעי מדויק של סרדר ואלאבהבי פאטל, כשהוא לבוש בגד מסורתי בתנוחת הליכה. המיזם כולל:
ציפוי ארד על הפסל.
מעליות מהירות לצמצום זמן הנסיעה של המבקרים.
שלוש קומות בבסיס הפסל: קומת תצוגה, קומת ביניים וגג הכולל גן הנצחה ואולם תצוגה/מוזיאון גדול, הכולל מוצגים הקשורים בחייו ובתרומתו של ואלאבהבי פאטל.
מרפסת תצפית בגובה 150 מטרים מעל לנהר, המסוגלת להכיל עד 200 איש בכל פעם. מהמרפסת נשקף נוף נרחב של רכסים ההרים של סאטפורה ווינדהייאצ'ה, מאגר המים סרדר סרובר באורך 212 קילומטרים, ומאגר גארודשוור (Garudeshwar Reservoir).
גישה לפסל באמצע שיט של 5 קילומטרים בספינה.
רחבה ציבורית מוצלת גדולה המשקיפה על הנהר נרמאדה והפסל, ובה דוכני מזון, חנויות מתנות, קיוסקים ושירותים נוספים.

מימון
הפסל נבנה על ידי מודל של שותפות ציבורית-פרטית, שמרבית הכסף גויס על ידי ממשלת גוג'ראט.

ממשלת גוג'ראט הקציבה מיליארד רופי הודי למיזם בתקציב של 2012-13 ו-5 מיליארד רופי ב-2014-15. באותה שנת תקציב הקציבה ממשלת הודו 2 מיליארד רופי לבניית הפסל.

בנייה
שמאל|ממוזער|270px|הפסל בבנייה בינואר 2018
קונסורציום של טרנר קונסטרקשן (Turner Construction, מנהל הפרויקט של בורג' ח'ליפה), מייקל גרייבס וקבוצת מיינהרדט (Meinhardt Group) פיקח על המיזם. המיזם ארך 56 חודשים: 15 חודשים לתכנון, 40 חודשים לבנייה וחודשיים למסירת המיזם. במקור הייתה הערכת העלות הממשלתית של המיזם 20,630 מיליון רופי. המכרז עבור השלב הראשון פורסם באוקטובר 2013 והוא נסגר למענה בנובמבר 2013.

ראש ממשלת גוג'ראט דאז נרנדרה מודי (ראש ממשלת הודו בשנת 2018) הניח את אבן הפינה לפסל ב-31 באוקטובר 2013, ביום ההולדת ה-138 של סרדר ואלאבהבי פאטל.

חברת תשתיות הודית לרסן וטוברו זכתה במכרז ב-27 באוקטובר 2014 כשהציעה את העלות הנמוכה ביותר, 29,890 מיליון רופי הודי, לתכנון, בנייה ותחזוקה. הבנייה התחילה ב-27 באוקטובר 2014. בשלב הראשון של המיזם הוקצו 13,470 מיליון רופי עבור הפסל המרכזי, 2,350 מיליון רופי עבור מרכז הכנסים ואולמות התצוגה, 830 מיליון רופי עבור הגשר המחבר את האנדרטה לחוף ו-6,570 מיליון רופי בגין תחזוקת המבנה במשך 15 שנים לאחר השלמתו. אקסנצ'ר סיפקה את המדיה הדיגיטלית לתוכנית הפנייה לציבור. את האנדרטה תכנן ראם סוטאר (Ram V. Sutar). הפסל הושלם באמצע אוקטובר 2018. הפסל נחנך ב-31 באוקטובר 2018 על ידי ראש הממשלה נרנדרה מודי.

 תיירות 
למעלה מ-128,000 תיירים ביקרו בפסל האחדות ב-11 הימים שלאחר פתיחתו לציבור, ב-1 בנובמבר 2018. כמות הביקורים היומית הממוצעת של התיירים בפסל האחדות במהלך נובמבר 2019 הגיעה ל-15,036, ועלתה על כמות הביקורים היומית הממוצעת של פסל החירות (כ-10,000 מבקרים ביום בממוצע). הפסל נכלל ברשימת '8 פלאי SCO' של ארגון שאנגחאי לשיתוף פעולה. בשנת הפעילות הראשונה שלו, בפסל האחדות ביקרו כ-2,900,000 מבקרים, והרוויח 11.64 מיליון דולר בהכנסות מכרטיסים. נכון למרץ 15 במרץ 2021, כ-5,000,000 תיירים ביקרו במקום משנת פתיחתו.

מחלוקות
חקלאים מקומיים כועסים על ההוצאה הגדולה בהקמת הפסל במקום לסייע להם בטיפול במחסור ההולך וגובר במים. תושבים מקומיים התנגדו לקניית הקרקע לפיתוח תשתית תיירותית סביב הפסל. הם גם טענו שסאדהו בט היה קרוי במקור וראטה באווה טקרי (Varata Bawa Tekri), על שם אלוהות מקומית, ולכן יש לו חשיבות דתית.

פעילי איכות הסביבה כתבו מכתב לממשלה המרכזית שהפרויקט הזה התחיל ביישום ללא אישור מהמשרד שאינו מזיק לסביבה.

תושבי הכפרים קוודיה (Kevadia), קוטהי (Kothi), ואגהודיה (Waghodia), לימבדי (Limbdi), נאווגם (Navagam) וגורה (Gora) התנגדו לבניית הפסל ודרשו לקבל בחזרה 3.75 קילומטרים רבועים שנרכשו במקור במטרה להקים סכר. הם התנגדו להקמת הרשות לפיתוח אזור קוודיה ולבניית סכר העפר גרודשוור (Garudeshwar) שישמש גם ככביש. ממשלת גוג'ראט קיבלה את דרישותיהם.

כאשר הוקצו 2 מיליארד רופי להקמת הפסל בתקציב 2014 של הממשלה ההודית, כמה אישים ומפלגות פוליטיות ביקרו את ההחלטה להוציא כסף על פסל במקום לטפל בעניינים חשובים יותר כדוגמת ביטחון לנשים, חינוך ותוכניות חקלאיות. ההחלטה של חברת הבנייה לפנות לחברה סינית לקבלת לוחות הארד שמצפים את הפסל ספגה ביקורת ממפלגת הקונגרס ההודית, מפלגת האופוזיציה באספה המחוקקת של גוג'ראט.

ראו גם
 מרסן מסה מתכווננת

קישורים חיצוניים


 Bharat Go Digital : Statue of Unity

הערות שוליים

קטגוריה:הודו: אנדרטאות
קטגוריה:הודו: סמלים לאומיים
קטגוריה:גוג'ראט
קטגוריה:פסלים (יצירות)