אליעזר קלונסקי

לוי אליעזר קלונסקי (קלאנסקי) (ה'תרכ"ג, 1863 – א' באדר ה'תרע"ז, פברואר 1917) היה סוחר ב בשלהי התקופה העות'מאנית ואחד מאישי הציבור הבולטים בו. מראשי קהילת חב"ד בחברון.

ביוגרפיה
נולד בשצ'דרין שבפלך מינסק, כאשר הייתה חלק מהאימפריה הרוסית. אביו נפטר בהיותו ילד, וקלונסקי גדל בבית סבו. בשנת 1870 עלה לארץ ישראל, יתום וחסר כל.
מסחר
לאחר נישואיו עבר קלונסקי להתגורר בחברון והקים שם תעשייה של גבינה, שהתבססה על חלב שרכש מערביי הסביבה. בהמשך הקים ביחד עם אלתר ריבלין את הפירמה "ריבלין את קלונסקי" שעסקה בשיווק אקספורט אימפורט לצמר, וצמוקים ושעורה לתעשיית בירה.

באותן שנים היה קלונסקי הראשון שקיבל זיכיון מהפחה הטורקי להפקת אשלג מחוף ים המלח. קלונסקי העסיק פועלים הערבים שלקטו את האשלג והעבירו אותו לחברון, וקלונסקי שיווק אותו לארצות חוץ. במקביל ניהל קלונסקי עסק של צביעת בדים.

קלונסקי עסק אף בייבוא מאנגליה, סקוטלנד, ושוודיה, והתקשר עם סוכנים רבים בסוריה ובלבנון. משה מני הגדיר את קלונסקי "הבולט שבין סוחרי היהודים".

בהמשך הקים קלונסקי עם ריבלין את הבנק הראשון (והיחיד בתקופתו) בחברון. לאחר שקלונסקי רכש את חלקו של ריבלין בבנק, כונה הבנק בפי ערביי חברון "אליעזר אל-בנק".

פעילות ציבורית
ממוזער|המכתב ל"ועד הסיוע" בירושלים, עליו חתם קלונסקי לצד רבני חברון
בשנת 1895 תרם קלונסקי משמעותית לביסוס המושבה מוצא שהוקמה שנה קודם לכן.
קלונסקי נטל חלק בכל ענייני הציבור בחברון והיה העסקן הבכיר בקהילת חב"ד.

ב- 1909 נבחר קלונסקי לראשון משלושת חברי ועד היישוב היהודי האשכנזי בחברוןוהוגדר "נשיא הוועד". בפברואר 1914 נפגש קלונסקי בירושלים עם הברון רוטשילד כנציג הקהילה היהודית בחברון, והברון קבלו "בכבוד ובידידות".

בין היתר נטל קלונסקי חלק מרכזי בייסוד בית החולים "חסד לאברהם" בחברון, ובייסוד ישיבת "מגן אבות" בחברון.
תקופת מלחמת העולם הראשונה
בתקופת מלחמת העולם הראשונה סייע קלונסקי רבות ליהודים במצוקה וניהל את "ועד הסיוע של חברון". בשבט ה'תרע"ו (1916) חתם על מכתב מטעם היישוב בחברון ל"ועד הכללי" בירושלים, לצד רבני חברון; החכם באשי סלימאן מנחם מני, הרב חנוך חסון, הרב מאיר שמואל קסטל ורבי יעקב יוסף סלונים.

בשעה שהמלחמה הביאה לעיר רעב ומוסדות הקהילה החברונית התמוטטו, קלונסקי האכיל את הרעבים ופרנס את העניים מרכושו. דו"ח מאותה עת תיאר את קלונסקי "כלבא שבוע השני".

בתקופת המלחמה התגורר קלונסקי בדירת פאר בפרברי חברון, ואירח בה חיילים יהודים רבים שגויסו בכפייה לצבא הטורקי. פעילות זו זכתה להערכה רבה מהאוכלוסייה הערבית המקומית.

ישראל הורוביץ (תר"מ-תקע"ח) מתאר בספרו "ארץ ישראל ושכנותיה - אנציקלופדיה גאוגרפית-היסטורית": .

כאשר ג'מאל פחה גזר עונש מוות בתליה על 12 חיילים יהודים, גייס קלונסקי 1,200 לירות (הון עתק באותם ימים) ויחד עם החכם בשי הרב סלימאן מנחם מני הצליחו בעזרת השלמונים לפדות את היהודים.

לאחר פטירתו
קלונסקי נטמן בבית העלמין העתיק בחברון.

לאחר טבח חברון (תרפ"ט) המצבה חוללה עם שאר מצבות בית העלמין בחברון, ובמקום ניטע כרם ענבים. בשנת 1968 החל חתנו של קלונסקי, ר' יוסף חיים אורנשטיין, את השיקום הראשוני של בית העלמין ואף חידש את מצבתו של קלונסקי.

נוסח שלט ההנצחה:.

בירחון הפרוזדור שפורסם בירושלים לאחר פטירתו הופיע הספד ארוך:.

בתאריך 24 בפברואר 2017, במלאת 100 שנה לפטירתו של קלונסקי, נערך בחברון כנס של צאצאיו.

לקריאה נוספת
אלישיב אורן איש חברון - קורות חייו ופועלו של ר' אליעזר קלונסקי (93 עמודים).

קישורים חיצוניים
 –3850

הערות שוליים

קטגוריה:חברון: אישים בתקופה העות'מאנית ובתקופת המנדט
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי בחברון
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1863
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1917