אוסטית

אוסֵטית היא שפה הודו-איראנית מזרחית המדוברת בחבל אוסטיה השוכן במורדות הרי הקווקז. השפה התפתחה ככל הנראה מסיתית, סרמטית ואלאנית, שפות שנכחדו. אוסטית מדוברת בפי 570,000 בני אדם, 60% מתוכם חיים בצפון אוסטיה.

היסטוריה וניתוח
העת העתיקה
אוסטית היא שפתם המדוברת והספרותית של האוסטים, קבוצה אתנית המרכיבה את רוב אכלוסייתה של רפובליקת צפון אוסטיה והמדינה הריבונית דה פקטו דרום אוסטיה. השפה משויכת לענף השפות האיראניות המזרחיות (כפי שניתן להבחין משמה המקומי של השפה, ирон (אִירוֹן – דומה לאיראן)) ממשפחת השפות ההודו אירופיות. ניתן להבחין בדמיון מסוים בין אוסטית לבין שפות איראניות מזרחיות אחרות כגון פשטו ויאגנובית.

מן העת העתיקה (המאה ה-8 לפנה"ס), התפרסו השפות האיראניות לשטח עצום, הכולל את איראן המודרנית, מרכז אסיה, מזרח אירופה והקווקז. אוסטית היא ככל הנראה השפה המדוברת היחידה מבין קבוצת השפות ממשפחת השפות האיראניות – סקיתית, אשר שרדה. קבוצת השפות השתייכה לקבוצת העמים הסקיתים שכללו מספר שבטים.

אוסטית, יחד עם כורדית, תאתית ותלישית, היא אחת השפות האיראניות המרכזיות השגורות בפי קהילות גדולות בחבל הקווקז. צורת הרבים הנוצרת על ידי הוספת הסיומת -ta, מתאפיינת גם בשפה היאגנובית, סרמטית וסוגדית שנכחדה. עדות למאפיין זה בא כתוצאה מרצף ניבים שהתפתחו בערבה האירואסייתית. שמות של שבטים אף הם מעידים על כך, לדוגמה: סרומוטאי (Σαρομάται) ומסגטאי (Μασαγέται).

ימי הביניים
הטקסט הידוע הקדום ביותר של השפה מצוי בכתובת המתוארכת למאות ה-10 וה-12 לספירה, אשר נמצאה ליד נהר בארחז. הטקסט נכתב באלפבית היווני בתוספת דיגרפים מיוחדים.
 הטקסט  תעתיק אותיות לטיניות  תרגום לעברית —ΣΑΧΗΡΗ ΦΟΥΡΤ ΧΟΒΣΗΣΤΟΡΗ ΦΟΥΡΤ ΠΑΚΑΘΑΡΠΑΚΑΘΑΡΗ ΦΟΥΡΤ ΑΝΠΑΛΑΝΑΝΠΑΛΑΝΗ ΦΟΥΡΤ ΛΑΚΑΝΗ ΤΖΗΡΘΕ  —Saxiri Furt XovsIstori Furt BæqætarBæqætari Furt ÆmbalanÆmbalani Furt LakAni čirtī  "ק., בנו של ס., בנו של י., בנו של ב., בנו של א.; [זו היא] האנדרטה שלהם."

עדות מוקדמת לכיתוב מורחב יותר מצויה בטקסט עם ביטויים אלאניים המופיע בספר תאוגוניה, עם ביאוריו של יואנס צצס – משורר ודקדקן מהתקופה הביזנטית:

"Τοῖς ἀλανοῖς προσφθέγγομαι κατά τήν τούτων γλῶσσαν
Καλή ημέρα σου αὐθεντα μου αρχόντισσα πόθεν εἶσαι
Ταπαγχὰς μέσφιλι χσινὰ κορθὶ κάντα καὶ τ’άλλα
ἂν ὃ ἒχη ἀλάνισσα παπὰν φίλον ἀκούσαις ταῦτα
οὐκ αἰσχύνεσσι αὐθέντρια μου νὰ μου γαμὴ τὸ μουνί σου παπᾶς
τὸ φάρνετζ κίντζι μέσφιλι καίτζ φουὰ σαοῦγγε".

האותיות הנטויות הן באוסטית. מעבר לתעתיק הישיר, חוקרים ניסו לשחזר את המילים בשחזור פונטי תוך כדי שימוש ביוונית ככלי עזר, לכן בעוד האות τ מקבילה לאות t (או ט), היא תועתקה ל-d (ד), אשר חוקרים מאמינים כי זו הייתה דרך הגייתה בקרב האוסטים. התיעתוק הלשוני של אותם ביטויים הם: "dæ ban xʷærz, mæ sfili, (æ)xsinjæ kurθi kændæ" ו-"du farnitz, kintzæ mæ sfili, kajci fæ wa sawgin?"; במקביל לפונולוגיה המודרנית של השפה: "Dæ bon xwarz, me’fšini ‘xšinæ, kurdigæj dæ?" ו-"(De’) f(s)arm neč(ij), kinźi æfšini xæcc(æ) (ku) fæwwa sawgin".

בתרגום חופשי לעברית:
בשלום האלאניים אני דורש בשפתם
"יום טוב לך אשת אדוני, מאין את?"
"יום טוב לך אשת אדוני, מאין את?" ודברים אחרים
כשאישה אלאנית חושקת בכומר כמאהב, עלול הינך לשמוע זאת:
"האם אינך מתביישת, אשתי האצולה, אשר נרבעת על ידי כומר?"
"האם אינך מתבוששת, אשתי, לקיים יחסי אהבה עם הכומר?"

ישנה תאוריה המצביעה על כך שהפרוטו-שפה עברה שינוי פונולוגי. תאוריה זו נשענת על סמך "רצף של קצב", שבו שמות עצם חולקו לשני סוגים, "שמות עצם כבדים" ו"שמות עצם קלים." שמות העצם ה"כבדים" התאפיינו בצליל תנועתי ארוך או בדיפתונג, והוטעמו בהברתם הראשונה (מלעיל), לעומת שמות העצם ה"קלים" אשר הוטעמו בהברתם האחרונה (מלרע).

ניבים
לאוסטית 2 ניבים עיקריים וחשובים: הניב האירוני והניב האיגורי, המדוברים בפי 6/5 ו-1/6 מכלל האוכלוסייה בהתאמה. ניב שלישי נוסף בשם יאסי דובר בעבר בהונגריה.

פונולוגיה
לניב האירוני של השפה האוסטית 7 תנועות.
  קדמיות  מרכזיות  אחוריות סגורות       אמצעיות סגורות     אמצעיות       כמעט פתוחות     פתוחות    

החוקר האוסטי וסילי אבייב מבחין בין 26 עיצורים, עליהם ניתן להוסיף עוד 5 עיצורים משופתתים ו-2 עיצורים מקורבים. בשונה משפות הודו אירופיות אחרות, ישנם כמה עיצורים מסודקים. זהו ככל הנראה מאפיין מקומי של שפות באזור הקווקז.

 שפתיים שיניים/מכתשיים בתר-מכתשיים/חכיים חכיים ענבליים שטוחים משופתתים שטוחים משופתתים סותמים קוליים               בלתי קוליים                   מסודקים               מחוככים קוליים           בלתי קוליים           מסודקים           חוככים קוליים            בלתי קוליים              אפיים           צדיים         רוטיים (ממשפחת הרי"ש)         מקורבים          

מערכת הכתיבה
החלת הספרות האוסטית התרחשה במאה ה-18, ברוסיה השתמשו באלפבית הקירילי, ובגאורגיה באלפבית הגאורגי. הספר הראשון באוסטית יצא לאור בכתב קירילי בשנת 1798, וב-1844 חודש הכתב על ידי מדען רוסי ממוצא פיני-שוודי. אלפבית חדש המבוסס על האלפבית הלטיני הוכר באופן רשמי בשנות ה-20 של המאה ה-20, אך ב-1937 הוצג כתב קירילי מחודש עם דיגרפים אשר החליפו את רוב הסימנים הדיאקרטיים מ-1844.

בשנת 1820 פרסם י. יאלגוזידזה כתב גאורגי מחודש, עליו הוסיף 3 אותיות לאלפבית הגאורגי. במהלך המאה ה-19 החלה האורתוגרפיה הגאורגית הולכת ונוסגת, אך קיבלה מעמד רשמי באוטונומיה הגאורגית ב-1937. סוגיית ה"עם אחד – שני אלפביתים" גרמה לחוסר שביעות רצון בדרום אוסטיה ב-1951, וזאת דרשה לאיחוד הכתב. לאור זאת, בשנת 1954 הכתב הגאורגי הוחלף בכתב הקירילי המחודש מ-1937.

השפה הדיגורית (ניב מן השפה האוסטית) הספרותית, השתמשה בכתב הערבי, אך מעמדה בוטל ב-1939, 5 שנים לפני שהוגלו הדיגורים לסיביר וקזחסטן.

בשונה משאר שפות הנכתבות באלפבית הקירילי, אוסטית מתייחדת באות Ae שנמצאת בשימוש בשפה האוסטית בלבד. אות זו אינה מופיעה באף מערכת כתיבה קירילית.

להלן טבלת האותיות הנמצאות בשימוש מודרני:
+אלפבית קירילי מודרניאותיות А  Ӕ  Б  В  Г  (Гу)  Гъ  (Гъу)  Д  Дж  Дз  Е  З  И  Й  К  (Ку)  Къ  (Къу)  Л a  ӕ  б  в  г  (гу)  гъ  (гъу)  д  дж  дз  е  з  и  й  к  (ку)  къ  (къу)  лIPA                                       אותיות М  Н  О  П  Пъ  Р  С  Т  Тъ  У  Ф  Х  (Ху)  Хъ  (Хъу)  Ц  Цъ  Ч  Чъ  Ы м  н  о  п  пъ  р  с  т  тъ  у  ф  х  (ху)  хъ  (хъу)  ц  цъ  ч  чъ  ыIPA                   ,                     
בנוסף, האותיות ⟨ё⟩, ⟨ж⟩, ⟨ш⟩, ⟨щ⟩, ⟨ъ⟩, ⟨ь⟩, ⟨э⟩, ⟨ю⟩, ו-⟨я⟩ נועדו לתעתק מילים שאולות מרוסית.

+האלפבית הלטיני (1923–1938)אותיות A  Æ  B  C  Ch  Č  Čh  D  Dz  Dž  E  F  G  Gu  H  Hu  I  J  K  Ku a  æ  b  c  ch  č  čh  d  dz  dž  e  f  g  gu  h  hu  i  j  k  kuIPA                                       אותיות Kh  Khu  L  M  N  O  P  Ph  Q  Qu  R  S  T  Th  U  V  X  Xu  Y  Zkh  khu  l  m  n  o  p  ph  q  qu  r  s  t  th  u  v  x  xu  y  zIPA                           ,           
בנוסף, האותיות ⟨š⟩ ו-⟨ž⟩ נועדו לתעתק מילים שאולות מרוסית.

אוצר מילים
הטבלה הבאה ממחישה כמה מילים אוסטיות שכיחות עם תרגום לשפות הודו-איראניות ושפות הודו-אירופיות אחרות:

+תרגום מבחר מילים לשפות שונות עברית אש  חודש  חדש  אמא  אחות  לילה  אף  שלוש  אדום  צהוב  ירוק  זאב אוסטית арт [ärt]  мӕй [məj]  нӕуӕг [nəˈwəg]  мад [mäd]  хо [χo]  ӕхсӕв [əχˈʃəv]  фындз [fɪ̈n(d)z]  ӕртӕ [ərˈtə]  сырх [ʃɪ̈rχ]  бур [bur]  цъӕх [t͡sʼəχ]  бирӕгъ [ˈbirəʁ] פשטו اور ōr  مياشت myāšt  نوی nəway  مور mōr  خور xōr  شپه špa  پوزه pōza  درې drē  سور sur  زيړ zyaṛ  شين šin  لېوه lēwə כורדית agir / ar  meh/heyv  nu  mak/dayik  xwişk  şev  poz  sê  sor  zerd/bor  kesk/şîn  gur / wir פרסית آتش ātiš  ماه māh  نو now  مادر mādar  خواهر xāhar  شب šab  بینی / پوزه poze / bini  سه se  سرخ sorx  بور/ زرد zard / bur  سبز sabz  گرگ gorg סנסקריט agní  mā́s/mā́sa  náva  mā́tṛ  svásṛ  nák/nákta  nás/nā́sā  trí  rudhirá  pītá  hári  vṛ́ka גרמנית Feuer  Monat  neu  Mutter  Schwester  Nacht  Nase  drei  rot  gelb  grün  Wolf לטינית ignis  mēnsis  novus  māter  soror  nox  nasus  trēs  ruber  flāvus, gilvus  viridis  lupus יוונית φωτιά fotiá μήνας minas  νέος neos  μητέρα mitera  αδελφή adhelfi  νύχτα nihta  μύτη miti  τρία tria  κοκκινός kokkinos  κίτρινος kitrinos  πράσσινος prassinos  λύκος likos ארמנית հուր hur ամիս amis  նոր nor  մայր mayr  քույր k'uyr  գիշեր gišer  քիթ k'it'  երեք yerek'  կարմիր karmir  դեղին dełin  կանաչ kanač  գայլ gayl ליטאית ugnis  mėnuo  naujas  motina  sesuo  naktis  nosis  trys  raudonas  geltonas  žalias  vilkas רוסית огонь ogon'  месяц mesyats  новый novyi  мать mat'  сестра sestra  ночь noch  нос nos  три tri  красный krasnyi  жёлтый zholtyi  зелёный zelyonyi  волк volk אירית tine  mí  nua  máthair  deirfiúr  oíche  srón  trí  dearg/rua  buí  glas  faolchú אנגלית fire  month  new  mother  sister  night  nose  three  red  yellow  green  wolf

קישורים חיצוניים



ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:שפות
קטגוריה:שפות הודו-אירופיות
קטגוריה:שפות הודו-איראניות