פרשת עאישה א-ראבי

פרשת עאישה א-ראבי היא פרשה שבמהלכה נהרגה באוקטובר 2018 עאישה א-ראבי, פלסטינית תושבת בידיא. על פי החשד של השב"כ ועוד, מדובר בטרור יהודי, שכלל יידוי אבנים לעבר המכונית שבה נסעה, סמוך להתנחלות רחלים שבשומרון. בעקבות כך נעצרו מספר יהודים קטינים ונחקרו בקשר לאירוע. בינואר 2019 הוגש כתב אישום נגד אחד מהם בחשד לביצוע המעשה בנסיבות מעשה טרור.

הפיגוע
בשעות הערב של 12 באוקטובר 2018 נסעה עאישה א-ראבי, פלסטינית בת 47, אם לשמונה מבידיא ברכב עם בעלה, יעקוב מוחמד ראבי, ובתם בת ה-9. הם חזרו מחתונה בחברון. בכביש 60, לפי גרסת הבעל, בין צומת רחלים לצומת תפוח הושלכה על המכונית אבן במשקל קרוב לשני קילוגרם וניפצה את שמשתה.

האבן פגעה בראשה של א-ראבי, שמתה מפצעיה תוך זמן קצר. יעקוב נפצע קל. לפי רויטרס, הבעל אמר לאחר התקרית כי "האבנים באו מהצד שבו נמצאת ההתנחלות. יכולתי לשמוע אותם מדברים עברית, אבל לא ראיתי אותם".

תגובות לפיגוע
שליח האו"ם לתהליך השלום במזרח התיכון, ניקולאי מלאדנוב, גינה את התקרית וכינה אותה "יידוי אבנים שלכאורה נזרקו על ידי מחבלים ישראלים". גם האיחוד האירופי גינה את התקרית.

יו"ר הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס שוחח עם אביה ובעלה של א-ראבי וניחם את השניים. הוא אמר: "זהו פשע מכוער ביותר, אותו ביצעו המתנחלים בהגנתה של מדינת הכיבוש".

השר יריב לוין הגיב לגינויים ואמר: "אי אפשר שלא להתקומם נוכח הצביעות הזו של אותם אנשים, שמספיק בדל של אירוע שאפילו לא נבדק, והם כבר יודעים שהצד היהודי הוא האשם".

גם שגרירות ארצות הברית בישראל וג'ייסון דב גרינבלט, שליח הממשל האמריקאי למזרח התיכון, גינו את האירוע.

חקירת הפיגוע
השב"כ חקר אפשרות שלפיה באירוע היו מעורבים תלמידי ישיבת "פרי הארץ" הסמוכה לרחלים, הנמצאת במרחק של חצי קילומטר עד קילומטר וחצי מהמקום שממנו נטען כי נזרקה האבן. בשב"כ התגבש חשד שזורקי האבנים הגיעו מהישיבה.

בסוף דצמבר 2018 עצר השב"כ שלושה תלמידים מהישיבה. הם נחקרו במשך שבוע בשב"כ לאחר שהוצא צו המונע מהם מפגש עם עורך דין. לאחר חמישה ימים נעצרו שני תלמידים נוספים וגם עבורם הוצא צו דומה. ב-6 בינואר 2019 הותר לפרסום כי הקטינים נעצרו בחשד למעורבות ברצח א-ראבי. אצל אחד העצורים נמצא דגל ישראל שעליו הכיתוב "מוות לציונים" וציור של צלב קרס. ב-10 בינואר שוחררו ארבעה מהעצורים למעצר בית.

אחד הרבנים בישיבת פרי הארץ העיד שהתלמידים היו עימו בזמן האירוע. הוא סיפר שבמשטרה לא היו מעוניינים לשמוע את עדותו, ורק לאחר שהגיש תצהיר לשופט בעניין, הורה השופט למשטרה לקבל את העדות.

תגובות לחקירת הפיגוע
ב-4 בינואר 2019 פורסם מכתב שעליו חתומים רבנים ואנשי חינוך מהמגזר הדתי-לאומי שמחו על אופן החקירה. הרב חיים דרוקמן קרא לשחרר מיד את הקטינים העצורים. גם שר החקלאות, אורי אריאל, מתח ביקורת על אופן החקירה.

לאחר שפורסם שתושבים מיצהר נסעו בשבת לרחלים, כדי להדריך את תלמידי הישיבה כיצד להתמודד בחקירת שב"כ, פרסם הרב דב ליאור היתר לחלל שבת באופן כזה כאשר יש חשש לאובדנות של הנחקרים, משום שמדובר בפיקוח נפש. הרב יעקב אריאל אמר שזהו חילול שבת מן התורה והוא אינו מאמין שהרב ליאור התיר דבר שכזה.

שרת המשפטים, איילת שקד, נפגשה עם משפחות חמשת העצורים, ושמעה את טענותיהן נגד שיטות החקירה שמפעיל השב"כ נגד העצורים. עם הגשת כתב האישום נגד החשוד בפיגוע פרסם השב"כ הודעה המותחת ביקורת על מבקרי אופן החקירה.

העמדה לדין
ב-24 בינואר 2019 הוגש כתב אישום נגד החשוד שנותר במעצר, באשמת הריגה, יידוי אבן לעבר כלי תחבורה וחבלה במזיד ברכב, כל אלה בנסיבות מעשה טרור. על פי כתב האישום יידה הקטין סלע שמשקלו קרוב לשני קילוגרם במטרה לפגוע בנוסעי רכב ממוצא ערבי. הראיה המרכזית היא דגימת DNA של הקטין שנמצאה על האבן שהרגה את א-ראבי. בניגוד למקובל במקרים דומים, הבדיקה נעשתה במעבדה לזיהוי פלילי של משטרת ישראל ולא במכון לרפואה משפטית. לטענת העיתונאי בר פלג, גורם המעורב בחקירה מסר לו כי חקירת ראש ישיבת "פרי הארץ" ושאר התלמידים הפריכה את טענת האליבי של הנאשם.

הקטין החשוד הכחיש את האשמה. הפרקליטות ביקשה את המשך מעצרו עד לתום ההליכים המשפטיים כנגדו. ב-1 באפריל 2019 נפתח משפטו.

לפי תמלילים מהחקירה שפורסמו בחדשות "כאן 11" ניסה החשוד להסביר את נוכחות ה-DNA שלו על האבן שפגעה במכונית של א-ראבי והרגה אותה, בכך שאולי הוא ירק או השתין על האבן כשהסתובב באזור.

בעקבות הגשת כתב האישום פרסמו הרבנים יעקב אריאל, חיים דרוקמן, דב ליאור ויהושע שפירא קריאה לתרום לקרן עבור המאבק המשפטי והציבורי למען הקטין המואשם.

ב-14 במאי 2019 הוגשה לבית המשפט חוות דעת של מנהל המכון לרפואה משפטית, ד"ר חן קוגל, ולפיה הפגיעות בראשה של א-ראבי נגרמו מאנרגיה גבוהה מאוד ולא מפגיעת אבן, וכן שנמצאו בראשה שני מוקדי פגיעה לפחות, הסותרים פגיעה מאבן בודדת כטענת הפרקליטות. בהשלמה לחוות דעתו הביא ד"ר קוגל את עמדתם של שישה רופאים מומחים במכון, איתם התייעץ. שניים מאלו הסכימו עם ד"ר קוגל שהפגיעה לא הייתה מאבן, כאשר אחד מהם גם הסכים שיש לפחות שתי נקודות אימפקט. שתי רופאות חלקו על דעתו וטענו שמותה של המנוחה מאבן אפשרית ושני רופאים סברו כי "לא ניתן להכריע לכאן או לכאן" במקרה המדובר.

בית המשפט החליט על שחרור הקטין למעצר בית ובית המשפט העליון דחה את ערעור הפרקליטות בעניין.

באוקטובר 2020 החל שלב ההוכחות במשפט הריגתה של א-ראבי.

תביעת פיצויים מטעם המשפחה
בינואר 2020 הכיר משרד הביטחון בהריגתה של א-ראבי כפעולת איבה.

באוגוסט 2020 פורסם כי מדינת ישראל הציעה פיצוי בסך 670,040 ש"ח למשפחתה של עאישה א-ראבי. עורכי הדין של המשפחה דחו את ההצעה ודרשו פיצוי של כ-7 מיליון ש"ח. משרד הביטחון מסר כי א-ראבי אינה אזרחית ישראלית ולכן ואינה זכאית לזכויות מהמוסד לביטוח לאומי. סכום הפיצוי שהציע המדינה חושב לפי התגמול הבסיסי שהייתה זוכה לו אילו הייתה זכאית לזכויות בהתאם ליחס בין השכר בישראל לבין השכר בשטחים.

במרץ 2021, כשנתיים וחצי לאחר הפיגוע, הגישה משפחתה של א-ראבי תביעה על סך 67 מיליון ש"ח כנגד משרד הביטחון. עורכי הדין מטעם המשפחה טענו כי מדינת ישראל אחראית לנזקים בגלל שהיא נמענה מפעולות שהיו יכולות למנוע את הריגתה על ידי הצבת אמצעי ביטחון להגנת ביטחון הפלסטינים באזור כמו אמצעי הרתעה, התקנת מצלמות אבטחה ועוד. המשפחה ערערה לבית המשפט המחוזי בטענה כי מדינת ישראל עיכבה במשך תקופה ארוכה את ההכרעה בתביעתם, באופן המגיע לחוסר תום-לב. במרץ 2022 בית המשפט המחוזי בירושלים, דחה את התביעה על הסף מחמת התיישנות. המשפחה ערערה שוב ובאוגוסט 2022 דחו שופטי בית המשפט העליון את הערעור.

הערות שוליים

פרשת עאישה א-ראבי
קטגוריה:יהודה ושומרון: פיגועים
קטגוריה:פיגועי יידוי אבנים
קטגוריה:יהודה ושומרון: פיגועים ב-2018
קטגוריה:כביש 60: פיגועים