תאיר קמינר

תאיר קמינר (נולדה ב-29 בספטמבר 1996) היא פעילה פוליטית ישראלית, לשעבר סרבנית מצפון ישראלית. קמינר ישבה באופן מצטבר 155 יום בכלא 6, בין תקופות המאסר הארוכות ביותר שנפסקו לסרבני גיוס מאז קום המדינה.

ביוגרפיה

תאיר קמינר נולדה לסיביל גולדפיינר, מייסדת חברת האופנה קום איל פו ולמיכה קמינר, איש היי-טק. תאיר היא השנייה מבין שלוש אחיות. אחותה הבכורה, אלינור, השתחררה מצה"ל על סעיף מצפון. דודה, נעם קמינר, ישב בכלא בשנת 1982, בשל סירובו לשרת מילואים במלחמת לבנון הראשונה, ובן דודה, מתן קמינר, ישב בכלא הצבאי כשנתיים בעשור הראשון של המאה ה-21, לאחר שסירב להתגייס לצה"ל.

קמינר גדלה בתל אביב, בה היא מתגוררת עד היום (2016), למדה בתיכון עירוני א'.

סרבנות

לאחר שסיימה שנת שירות בקומונה של הצופים בשדרות החליטה קמינר . קמינר התנגדה לכיבוש הישראלי ואמרה: . והוסיפה:  והצהירה על נכונותה לבצע שירות חלופי למען המדינה. 
כשהגיעה ביום הגיוס לבסיס קליטה ומיון בצה"ל סירבה להתגייס מטעמי מצפון ונשפטה למאסר למשך 20 יום בכלא 6. לאחר מכן, היא נשפטה חמש פעמים נוספות לתקופות מאסר שונות (בחלק מהמקרים גם בגין נפקדות), ובסך הכל ישבה 155 ימים (מעל חמישה חודשים) בכלא הצבאי, תוך כדי שהיא משתפת את חוויותיה מהכלא בבלוג ב"הארץ" בשם "מסרבת".

ב-18 ביולי 2016 שוחררה מהכלא וקיבלה פטור משירות צבאי בגין אי התאמה ו. עם שחרורה הוזמנה לצרפת לספר על הסרבנות שלה. קמינר תמכה והשפיעה על סרבני גיוס שבאו אחריה.

בספטמבר 2016 (ראש השנה תשע"ז) כלל אותה אתר מאקו ברשימת "הישראלים הכי משפיעים בכל גיל", ובחר בה למשפיעה ביותר בגיל 20.

תמיכה וביקורת

סירובה של קמינר זכה לפרסום בישראל ומחוצה לה. קמינר זכתה לתמיכה, בין היתר, מצד עיתונאים ומשפטנים ישראלים וכן מצד אזרחים רבים. קבוצת "מסרבות - רשת סרבנות פוליטית", בה קמינר חברה, תמכה בה וליוותה את מאבקה. עיתונאית ידיעות אחרונות, סימה קדמון, ליוותה אותה בחודשי מאסרה. כמו כן, תמכו בסירובה הארגונים "יש גבול", "ארבע אמהות", "המפלגה הקומוניסטית הישראלית" ו"אמנסטי אינטרנשיונל". סירובה של קמינר עורר עניין מיוחד בבריטניה ומספר כתבות באינדפנדנט עסקו בה. בנוסף, קמינר זכתה לתמיכתה של חברת פרלמנט בריטית, שהציעה בפרלמנט הבריטי להכריז על סולידריות עימה.

באוגוסט 2016 השתתפה בפאנל באירוע "מי מפחד מחופש (מצפון)?" בסינמטק תל אביב לצידם של שלושה חתני פרס ישראל, הפרופסורים יהודה ג'אד נאמן, עידית דורון וזאב שטרנהל. בעקבות הפרסום על הכנס בהשתתפותה של קמינר פנתה שרת התרבות מירי רגב ליועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, בבקשה לשלול תמיכה מהסינמטק. המשנה ליועץ המשפטי, דינה זילבר, מסרה לרגב כי לא ניתן לעשות זאת.

באוגוסט 2025 השתתפה קמינר בפעילות של "נוכחות מגינה" בכפר ג'עעויש ועשרה מתנחלים תקפו אותה פיזית בגרימת חבלות קשות כגון שבירת יד, סדקים במרפק ובכתף ותפרים בראש

לאחר שחרורה מצה"ל

בשנת 2017 עברה לגור בנצרת לחצי שנה, למדה ערבית והתנדבה בבית ספר "מסאר" בלימוד עברית.

המשיכה לכתוב בבלוג שלה ב"הארץ" עד 2017.

בין השנים 2017–2018 נטלה חלק בשירות לאומי בבית הספר הדו לשוני בירושלים.

קישורים חיצוניים
 הבלוג של תאיר קמינר "מסרבת", באתר "הארץ", 2016-2017

ראיונות
 דורין רוטנשטרייך רובין, "אני שמחה להיות בכלא", באתר מאקו (פורסם במעריב לנוער), 18 באפריל 2016
 עופר מתן, ראיון ראשון עם סרבנית הגיוס תאיר קמינר, באתר את, 20 באפריל 2016



הערות שוליים

קטגוריה:סרבניות ישראליות
קטגוריה:סרבנים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בלוגריות ישראליות
קטגוריה:פעילות פוליטיות ישראליות
קטגוריה:פמיניסטיות ישראליות
קטגוריה:פמיניסטים ישראלים
קטגוריה:ערכים שנערכו במסגרת מיזם ויקי נשים
קטגוריה:בלוגרים ישראלים
קטגוריה:פעילים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1996
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996