רפי סיטון

רפי סיטון (במקור סתהון, נולד ב-1932) הוא איש מודיעין וביון בכיר שמילא לאורך 55 שנים תפקידים בצה"ל, בשב"כ ובמוסד. בין היתר היה מפקד מרחב ירושלים של יחידת המודיעין 154 בדרגת סא"ל (1963-1969), ואחראי לאחת משלוחות המוסד באירופה.

ביוגרפיה
רפאל סתהון (לימים רפי סיטון) נולד בחלב שבסוריה. אביו, משה סתהון, היה סוחר שירד מנכסיו, ואימו, פרידה לבית ג'מוס, הייתה בת למשפחת יהלומנים. בשנת 1941 עלתה משפחת סתהון לישראל והתיישבה בתל אביב, אך עקב קשיים כלכליים בחרו הוריו לשוב לחלב ב-1942. רפי סיים את בית הספר "אליאנס" בחלב כשהוא שולט בערבית, בצרפתית ובעברית.

 עלייה 
במרץ 1949 קיבל סיטון הודעה משלטונות סוריה כי עליו להתגייס לצבא הסורי. כדי לחמוק מכך הוא נשלח על ידי הוריו לדודיו מצד אימו שהתגוררו בביירות, ובמהלך שהייה בת מספר חודשים שם חיפש דרכים יצירתיות לעלות בשנית למדינת ישראל. בביירות גייס בהצלחה את הסוכן הראשון שלו, דייג נוצרי בעל סירה שהסכים תמורת תשלום להעבירו בדרך הים. לאחר שדיווח על כך לנציגי הקהילה היהודית בביירות, שוכנע בעל הסירה לגייס סירות ושייטים נוספים, כך שבערב ראש השנה בספטמבר 1949 יצאה בסירות מחוף ביירות קבוצה המונה 168 יהודים וסיטון בתוכם. קו ההברחה הזה שראשיתו ביוזמת סיטון, המשיך להתקיים לאורך מספר חודשים ולהעביר מאות יהודים מחופי לבנון לחופי ישראל.

בצה"ל
סיטון התגייס לצה"ל ב-1950 ושירת במחזור א' של הנח"ל כסמל פלוגה שהייתה פרוסה בקיבוצים נגבה, חפץ חיים, קבוצת יבנה ויד מרדכי. לאחר שנה עבר לחיל המודיעין. לאחר הכשרה קצרה, סופח ליחידת מודיעין 10 (לימים יחידה 504) בירושלים שעסקה בגיוס ובהפעלת סוכנים בארצות ערב, שם היה חניכו של יצחק שושן (אבו סחיק). לאחר שירות של כשנתיים ביחידה זו נשלח רפי לקורס קציני חי"ר במחנה 80, לקורס קציני מודיעין לאחר מכן. סיטון חזר כקצין מבצעים ליחידתו בירושלים, ושימש כאחראי לפעילותם של סוכנים בארצות ערב.

בשנת 1956 הושאל סיטון לשירות הביטחון הכללי ועבד כאיש שטח בירושלים וסביבותיה. עם חזרתו ליחידתו בירושלים לתפקיד סגן מפקד היחידה, היה סיטון אחראי להפעלת סוכני השטח במרחב.

בין השנים 1963–1969 שימש סיטון כמפקד בסיס בירושלים של יחידת המודיעין 504, שהיה אחראי על אזור ירדן ופעל בנושא ההגנה על השיירות להר הצופים של יחידת מצוף 247

מלחמת ששת הימים
ממוזער|400px|קציני יחידה 504 שמואל גורן, רפי סיטון וסמי נחמיאס עם הסוחר כנדו בסיום מבצע הבאת המגילות הגנוזות לישראל ב-1967
בתקופה שקדמה למלחמת ששת הימים היה סיטון אמור להיות מצורף לחטיבה 55 ולהדריך אותם בעיר שבה הוא הכיר כל סמטה ואבן. אך בעת ההמתנה להוראה לפרוץ לעיר, נקרא סיטון למטה במחנה שנלר שם המתין לו מברק מראש הממשלה לוי אשכול ויועצו יגאל ידין, ובו הוטל עליו להקים צוות מיוחד שמיד עם הכניסה לבית לחם יאתר את סוחר העתיקות חליל איכסנדר שהין ("כנדו") שהיה מעורב בגילוי המגילות הגנוזות והחזיק חלק מהן. הצוות החרים מביתו של כנדו שלוש מגילות אשר הסתבר שהן חלקים מחיבור אחד, "מגילת המקדש" המוצגת היום בהיכל הספרמעורבות יחידה 504 במציאת המגילות הגנוזות, כולל כתבת טלוויזיה של גלעד שלמור.

לאחר מלחמת ששת הימים השיגה יחידתו של סיטון את הסטנוגרמה הסודית של ועידת ח'רטום, שהתכנסה כוועידת פסגה של ארצות ערב לדיון בתוצאות מלחמת ששת הימים. תוכני הסטנוגרמה הגיעו לידי גורמי המודיעין הישראלים ביום השלישי של הוועידה ועוד בטרם ננעלה ועידת חרטום.

במוסד
בשנת 1969 הושאל סיטון למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ונשלח לשלוחת המוסד בפריז. ב-1970 מונה כאחראי על שלוחת המוסד בשווייץ ובאוסטריה. הוא עסק בגיוס ובהפעלה שוטפת של סוכנים ומקורות, מהם שהיו קשורים לארגוני הטרור הפלסטינים בתקופת שיא פעילותם באירופה, ומהם שהיו מקורבים לגורמי השלטון בארצות ערב.

נעם נחמן טרופר טען כי סיטון היה זה שהפעיל את דוקטור אמינה דאוד אל-מופתי ויזם מבצע בו החדיר אותה אל משרדי הליגה הערבית בז'נבה במטרה שזו תדווח על המתרחש בקרב ארגוני המחבלים. דיווח של אמינה אל־מופתי היה הטריגר לתחילת המבצע לחיסולו של עלי חסן סלאמה שהסתיים בפרשת לילהאמר.

במבצע נוסף שיזם סיטון גויס בלונדון "המתעמל" חבר אישי של נשיא מצרים אנוואר סאדאת, שהעביר באמצעותו מכתב לראש ממשלת ישראל גולדה מאיר ובו הוא מבקש לקיים משא ומתן לשלום עם ישראל. המכתב נמסר לסיטון על ידי רעיית הנשיא המצרי ג'יהאן סאדאת.

תפקידים נוספים
בשנת 1975 חזר סיטון לישראל והתמנה ליועץ לענייני ערבים במפקדת אזור יהודה והשומרון, תפקיד בו כיהן עד 1977. סיטון השתחרר מצה"ל בדרגת סא"ל.

ב־1977 החל סיטון לשמש לשמש כמורה וכמדריך לשפה ולתרבות הערבית בהכשרת אנשי השטח של השב"כ.

ב־1979 החל סיטון להכשיר  דיפלומטים ועובדי מחקר של משרד החוץ בתחומי השפה והתרבות הערבית.

במלחמת לבנון הראשונה בשנת 1982 כיהן סיטון בשירות מילואים כיועץ וכמושל אזור בחמדון ועאליי בלבנון.

עם הקמת יחידת המסתערבים של משטרת ישראל, "הגדעונים" ב-1990, שימש סיטון יועץ ומומחה להוראת השפה הערבית ותורת ההסתערבות ליחידה. הוא שימש בתפקיד במשך 6 שנים. 

בשנת 2005 פרש סיטון סופית לגמלאות.

משפחה
בסוף שנות החמישים נישא לרינה. מרבית השנים התגוררו בירושלים, שם נולדו 3 בניהם. בשנים האחרונות הזוג מתגורר במודיעין.

מספריו

 "אנשי הסוד והסתר" - מעלילות המודיעין הישראלי מעבר לגבול (ביחד עם יצחק שושן), הוצאת ידיעות אחרונות, 1990
 "ההחמצות הגדולות הזדמנויות מדיניות ויוזמות לשלום שישראל החמיצה" - הוצאת מעריב, 1994
 "כללי התנהגות חברתיים בארצות ערב ובחברה הערבית" (1997)
 "מוכר הסחלב - אוטוביוגרפיה ומבצעים בשירות הביון והמוסד הישראלי", הוצאת לביא פ. אנטרפרייז, 2012
"גבעת התחמושת ומבצע לילהאמר", סטימצקי, 2018
"לוחם הסוד והסתר", הוצאת ניב, 2020
 4 ספרי לימוד לערבית מדוברת, ספרים המשמשים את לוחמי יחידות המסתערבים ואת אנשי משרד החוץ הישראלי.

קישורים חיצוניים

 הסרט "סיפורים לאחר בוא השלום" סיפורו של מוחמד דאוד וראיונות עם אהרון קמארה ורפי סיטון - מאת יוסי אבישר


הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי סוריה
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:מפקדי יחידות בצה"ל
קטגוריה:סגני-אלופים בצה"ל
קטגוריה:אנשי השב"כ
קטגוריה:אנשי המוסד
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932