האוניברסיטה הטכנית של ברלין

האוניברסיטה הטכנית של ברלין (בגרמנית: Technische Universität Berlin; ידועה בשם TU Berlin) היא אוניברסיטת מחקר בעיר ברלין, גרמניה. היא נוסדה ב-1879, והפכה לאחד ממוסדות ההוראה היוקרתיים באירופה. באוניברסיטה זו אחוז גבוה של סטודנטים בינלאומיים, כמעט 20% בשנת 2016.

האוניברסיטה הטכנית של ברלין חברה בברית TU9, ארגון המוסדות האקדמיים הטכנולוגיים המוביל בגרמניה, המאפשר חילופי סטודנטים בין בתי ספר שונים להנדסה החברים בארגון. בנוסף, היא חברה בוועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם. באוניברסיטה הטכנית של ברלין שני מרכזי חדשנות המוכרים על ידי המכון האירופי לחדשנות וטכנולוגיה (EIT).

האוניברסיטה ידועה בדירוגה הגבוה בתוכניות ללימודי הנדסה, במיוחד בהנדסת מכונות והנדסת תעשייה וניהול. בין בוגרי האוניברסיטה ומרציה יש חברים באקדמיה הלאומית האמריקאית למדעים, הנדסה ורפואה, שני זוכי המדליה הלאומית למדעים ועשרה חתני פרס נובל.

האוניברסיטה ידועה כאחת הראשונות אשר פתחו חוג להנדסת תעשייה וניהול (בגרמנית: Wirtschaftsingenieurwesen), חוג שלו דרישה גבוהה מאוד. החוג קם במענה לדרישות תעשיינים גרמנים למסלול לימודים אקדמי המכשיר את דרג הניהול של מפעלים תעשייתיים, בעל מומחיות בתחומים טכנולוגיים וניהול. החוג החל לפעול בשנת הלימודים 1926–1927 והוא אחד היוקרתיים ביותר בתחומו.

 היסטוריה 
ב-1 באפריל 1879 נוסדה "האוניברסיטה הטכנית המלכותית בשרלוטנבורג" (בגרמנית: Königlich Technische Hochschule Charlottenburg) לאחר החלטה ממשלתית לאחד את האקדמיה של ברלין לבנייה ואת האקדמיה המלכותית למסחר, שני מוסדות שנוסדו בממלכת פרוסיה בשנת 1799 ובשנת 1821 בהתאמה.

 קמפוס האוניברסיטה 
קמפוס האוניברסיטה הטכנית של ברלין משתרע על שטח של למעלה מ-604 דונם, במספר אתרים בברלין.
הקמפוס המרכזי נמצא בלב רובע שרלוטנבורג-וילמרסדורף. בשנת 2015 למדו בשבעת בתי הספר של האוניברסיטה 33,933 סטודנטים ב-90 תחומי לימוד.

קמפוס אל גונה:
לאוניברסיטה הטכנית של ברלין שלוחה בעיר הנופש אל גונה, על חוף הים האדום, צפונית לע'רדקה במצרים.

 ארגון אקדמי 
ממוזער|בניין טלפונקן הוא הבניין הגבוה ביותר בקמפוס.
מאז 4 באפריל 2005 האוניברסיטה הטכנית של ברלין כוללת את הפקולטות והמכונים הבאים:
 פקולטה I - מדעי הרוח והחברה (Geisteswissenschaft)
 המכון לפילוסופיה, היסטוריה של הספרות, מדעים וטכנולוגיה
 המכון להיסטוריה של האמנות והיסטוריה עירונית
 המכון לחינוך
 המכון לשפות ולתקשורת
 המכון להכשרה מקצועית ולימודי עבודה
 המרכז למחקר על אנטישמיות
 המרכז ללימודי מגדר
 פקולטה II - מתמטיקה ומדעי הטבע
 המכון לכימיה
 המכון למתמטיקה
 המכונים לפיזיקה
 המכון לפיזיקה של מצב מוצק
 המכון לאופטיקה ופיזיקה אטומית
 המכון לפיזיקה תאורטית
 המרכז לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה
 פקולטה III - מדעי תהליך והנדסה
 המכון לביוטכנולוגיה
 המכון להנדסת אנרגיה
 המכון לטכנולוגיה וכימיה של מזון
 המכון להנדסת תהליכים ושיטות
 המכון לטכנולוגיה סביבתית
 המכון למדעי חומרים
 פקולטה IV - הנדסת חשמל ומדעי המחשב
 המכון להנדסת אנרגיה ואוטומציה
 המכון לטכנולוגיות מערכות בתדר גבוה ומוליכים למחצה
 המכון למערכות תקשורת
 המכון להנדסת מחשבים ומיקרואלקטרוניקה
 המכון להנדסת תוכנה ומדעי מחשב תאורטיים
 המכון לאינפורמטיקה עסקית ושיטות כמותיות
 פקולטה V - הנדסת מכונות ומערכות תחבורה
 המכון למכניקת הזורמים ואקוסטיקה
 המכון לפסיכולוגיה, גורמי אנוש וארגונומיה
 המכון לתחבורה יבשתית
 המכון למדעי החלל
 המכון לבנייה, מיקרוטכנולוגיה והנדסה רפואית
 המכון לעיבוד מתכות וניהול תעשייתי
 המכון למכניקה יישומית
 פקולטה VI - תכנון - בנייה - סביבה (מיזוג של הפקולטות להנדסה אזרחית, מדעי הקרקע, ארכיטקטורה-סביבה-חברה)
 המכון לארכיטקטורה
 המכון להנדסה אזרחית
 המכון למדעי הקרקע
 המכון לגאודזיה ומידע גאוגרפי וטכנולוגיית מידע
 המכון לאדריכלות נוף ותכנון סביבתי
 המכון לגאולוגיה
 המכון לסוציולוגיה
 המכון לתכנון עירוני ואזורי
 פקולטהVII - כלכלה וניהול
 המכון לטכנולוגיה וניהול
 המכון למנהל עסקים
 המכון לכלכלה ולמשפט מסחרי
 המכון המרכזי באל גונה

 דירוגים בין-לאומיים 
 דירוג שאנגחאי - מקום 201–300 (2023)
 Times Higher Education - מקום 136= (2024)
 דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 154= (2024)

 סגל ההוראה 
באוניברסיטה מועסקים 8,455 עובדים: 338 מרצים מן המניין, 2,598 חוקרים לתארים מתקדמים, 2,131 אנשי עובדי מנהל, טכנאים ועובדי ספריות. בנוסף עובדים באוניברסיטה 2,651 עוזרי הוראה ו-126 חניכים (נכון לשנת 2015).

לתלמידים בינלאומיים יש אפשרות ניידות בין מוסדות לימוד בתוכנית ארסמוס או בתוכנית TIME - Top Industrial Managers for Europe.

 הספרייה 
ממוזער|הכניסה לספרייה המרכזית של האוניברסיטה הטכנית של ברלין ואוניברסיטת ברלין לאמנויות
הספרייה המרכזית המשותפת החדשה של האוניברסיטה הטכנית של ברלין ואוניברסיטת ברלין לאמנויות נפתחה בשנת 2004 ובה כ-2.9 מיליון כרכים (2007). מימון משמעותי לבניין הספרייה ניתן על ידי חברת פולקסווגן. שמה הרשמי של הספרייה הוא "ספריית TU Berlin ו-UdK (בבניין פולקסווגן)". אולם בשלט מעל הכניסה הראשית לספרייה כתוב "ספריית פולקסווגן" – בלי להזכיר את האוניברסיטאות, דבר המבלבל רבים המגיעים למקום.

חלק מ-17 הספריות של האוניברסיטה הטכנית של ברלין ושל אוניברסיטת ברלין לאמנויות התמזגו לתוך הספרייה החדשה, אך מספר מחלקות עדיין שומרות על ספריות עצמאיות משלהן. כך, הספרייה בית הספר לכלכלה ולניהול שבה 340,000 כרכים בבניין הראשי של האוניברסיטה והספרייה של המחלקה למתמטיקה שבה 60,000 כרכים.

 בוגרים ומרצים בולטים 
 מאיר בן אורי (1908–1983), אדריכל.
 ברונו ארנדס (1878–1948), אדריכל.
 שטפן ארנדס (1907–1992), אדריכל.
 סטנאקו בלקובסקי (1891–1962), אדריכל בולגרי.
 אוגוסט בורזיש (1804–1854), תעשיין.
 קארל בוש (1874–1940), כימאי, חתן פרס נובל לשנת 1931.
 פרנץ ברייסיג (1868–1934), מתמטיקאי.
 וילהלם קאואר (1900–1945), מתמטיקאי ומדען.
 אנרי קואנדה (1886–1972), מהנדס אווירונאוטיקה.
 קארל דאלהאוס (1928–1989), מוזיקולוג.
 ג'ורג' דה הוושי (1885–1966), כימאי, חתן פרס נובל לשנת 1943.
 ולטר דורנברגר (1895–1980), מהנדס טילים.
 אוטמאר אדנהופר (נולד בשנת 1961), כלכלן, מומחה אקלים.
 קראפט ארנולד אריקה (1917–1984), מהנדס טילים.
 גרהרד ארטל (נולד בשנת 1936), כימאי פיזיקלי, חתן פרס נובל לשנת 2007.
 גוטפריד פדר (1883-1941), כלכלן בכיר במפלגה הנאצית.
 ויברט פהסה (נולד בשנת 1937) מהנדס וחוקר.
 דניס גאבור (1900–1971), פיזיקאי, חתן פרס נובל לשנת 1971.
 פריץ גוסלאו (1898–1965), מהנדס בפרויקט V-1.
 פריץ הבר (1868–1934), כימאי, חתן פרס נובל לשנת 1918.
 גוסטב הרץ (1887–1975), פיזיקאי, חתן פרס נובל לשנת 1925.
 פריץ הוטרמנס (1903–1966) פיזיקאי אטומי.
 הוגו יונקרס (1859–1935), מהנדס ויצרן מטוסים.
 הלמוט קאלמאייר (1910–2006), כימאי, פושע נאצי.
 ולטר קאופמן (1871–1947), פיזיקאי.
 אידה נודאק (1896–1978), כימאית ופיזיקאית.
 וולפגנג פאול (1913–1993), פיזיקאי, חתן פרס נובל לשנת 1989.
 פרנץ רולו (1829–1905), מהנדס מכונות.
 ארנסט רוסקה (1906–1988), פיזיקאי, חתן פרס נובל לשנת 1986.
 קארל פרידריך שינקל (1781–1841), אדריכל
 אלברט שפר (1905–1981), אדריכל, מדינאי, פושע נאצי.
 ורנר פון בראון (1912–1977), מהנדס, מנהלה הראשון של נאס"א.
 יוג'ין ויגנר (1902–1995), פיזיקאי, חתן פרס נובל לשנת 1963.
 לודוויג ויטגנשטיין (1889–1951), פילוסוף.
 גינטר ציגלר (נולד ב-1963), מתמטיקאי, חתן פרס לייבניץ לשנת 2001.
 קונראד צוזה (1910–1995), מהנדס, חלוץ מחשבים.

 קישורים חיצוניים 



 מפה של הקמפוס

 הערות שוליים 

קטגוריה:שרלוטנבורג-וילמרסדורף: מבנים
קטגוריה:ברלין: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:ועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם
קטגוריה:TU9