ברכת אבלים

ברכת אבלים (מכונה גם ברכת רחבה) היא ברכה או רצף ברכות, שנתקנו על ידי חז"ל להיאמר בפני האבלים בבית הקברות לאחר סיום קבורת המת, ובמהלך שבעת ימי האבלות שאחריה. ברכה זו אינה נאמרת אלא אם יש שם עשרה אנשים מלבד האבלים. הברכה הייתה נהוגה בתקופת המשנה והתלמוד, אך מאז ימי הגאונים אין נוהגים לאומרה. אף שהברכה נזכרת במשנה ונוסח שלה נמסר בתלמוד הבבלי, רבים הפרטים העמומים באשר לברכה זו ולדיניה. 

לפי הנוסח הנזכר בתלמוד הבבלי, מדובר למעשה ברצף של ארבע ברכות: הברכה הראשונה עוסקת בשבח לקב"ה, השנייה כוללת נחמה לאבלים, השלישית מברכת את המנחמים שבאו לנחם את האבלים, ובברכה הרביעית ישנן בקשות על כלל עם ישראל.

לעיתים הכוונה בברכת אבלים, לתוספות שונות שתיקנו חז"ל להוסיף בברכת המזון בבית האבל כל שבעת ימי האבלות.

 מקור 
ברכה זו נזכרה במשנה במסכת מגילה 

ובתלמוד בבלי שם מובא: 

 נוסח הברכה ומקום הזכרתה 
מן התוספתא עולה כי לא היה מנהג קבוע באשר לתוכן המדויק של הברכה ולנוסח שלה, ואפילו היו מנהגים שונים בשאלה כמה ברכות כלולות בה: . לפי האמור שם, במקומות שהיו שלש ברכות נפרדות, הברכה הראשונה עסקה בתחיית המתים, השנייה בנחמת האבלים ובנחמת ירושלים, והשלישית בגמילות חסדים.

לעומת זאת, בתלמוד הבבלי במסכת כתובות מצוטט נוסח שנה של הברכה, שלפיו מדובר בארבע ברכות. מסופר שם על פטירת בנו של רב חייא בר אבא, שהיה מלמד את בניו של ריש לקיש. ריש לקיש ביקש מרבי יהודה בר נחמני לברך את הברכות: 

בתלמוד מבואר שברכה זו נאמרה לאחר הקבורה, וכן כל שבעת ימי האבלות, אם היו פנים חדשות - היינו אנשים שלא השתתפו בטקס הלוויה והקבורה. 

לדעת רש"י הברכה הראשונה פותחת בברוך אך שאר הברכות שאחריה אינן פותחות, מדין ברכה הסמוכה לחברתה. אך יש שכתבו שאף הברכה הראשונה אינה פותחת בברוך. 

 מנהג הברכה היום 
ברכה זו אינה נוהגת היום. ולמעשה כתב בשיטה מקובצת שכבר בימי הגאונים לא נהגו לברך ברכה זו. וכך כתב הטור: .

 ברכת אבלים שבברכת המזון 
מלבד ברכת הרחבה תיקנו חז"ל להוסיף כל שבעת ימי האבל ברכה נוספת בברכת המזון. ברכה זו היה האבל מוסיף בברכת המזון בתוך ברכת "הטוב והמטיב". 

בתלמוד במסכת ברכות הובאה ברייתא בה נחלקו תנאים בנוסח הברכה. לדעת תנא קמא יש להוסיף בברכה הרביעית של ברכת המזון 'הטוב והמטיב ודיין האמת', ואילו לדעת רבי עקיבא יש לומר 'דיין האמת בלבד'.

נוסח נוסף הובא שם בתלמוד בשם מר זוטרא:

נוסחים שונים של הברכה מופיעים בראשונים, כך הוא הנוסח המופיע בספר משנה תורה לרמב"ם, ובשולחן ערוך:

אמנם בחלק מהראשונים מופיע נוסח ארוך יותר, וכן הביא ברמ"א: 

יש שכתבו שתיקנו ברכה זו בברכה שלישית כשמגיע ל"ובנה ירושלים", שם יאמר: 
 יחיד 
בראשונים נחלקו האם ברכה זו נאמרת דווקא במנין או לא. מחלקותם תלויה בזיהוי אותה ברכה הנזכרת במסכת מגילה לאומרה בעשרה:  ובתלמוד ביארו: .

יש מהראשונים שסבורים שברכת רחבה זו היא הברכה הנאמת בבית הקברות, והיא אכן צריכה עשרה, אך ברכת אבלים שבברכת המזון נאמרת גם כשאין עשרה. אמנם דעת התוספות ועוד, שהכוונה על ההוספות שמוסיפים בברכת המזון, שאין לאומרים כאשר אין שם עשרה גברים.

להלכה כתב בטור בשם אחד הגאונים שברכת אבלים מברכים בין אם יש שם עשרה ובין אם אין שם רק שלושה או אפילו כשמברך יחידי. אך הוסיף שלדעת רבינו מאיר גם ברכה זו צריכה עשרה.

 זמן אמירתה 
בכל שבעת ימי האבילות מוסיפין ברכה זו בברכת המזון. 

לעניין הוספת הברכה בשבת, כתבו הפוסקים שאם מברכים אנשים נוספים לא יוסיף ברכה זו מאחר שאין אבילות בפהרסיה. אמנם כשכל המסובים הן אבלים, צריכים להוסיף.

 מנהגים נוספים 
יבסדר רב עמרם כתב שגם בברכת הזימון יש לומר: "נברך מנחם אבלים שאכלנו משלו". והם אומרים: "ברוך מנחם...", והמברך חוזר כן. ואם יש עשרה יאמר: "נברך אלקינו מנחם...", והם עונים כן, וחוזר כן. הרמב"ן בספרו תורת האדם הכריע כדעתו. דעה זו אף הובאה בשולחן ערוך.

 הברכה היום 
בבאר הגולה כתב שלא ראה שנוהגים להוסיף בברכה זו בבתי אבלים, שייתכן שסמכו על דברי התוספות שברכת אבלים היא רק בעשרה. אמנם הברכי יוסף כתב שבמקומו אכן נוהגים בהוספות אלו בבתי אבלים. 

 לקריאה נוספת 
 ניסן רובין, קץ החיים, טקסי קבורה ואבל במקורות חז"ל, פרק שמיני, עמ' 223
 הרב צבי גרונר, ברכות שנשתקעו, מוסד הרב קוק תשס"ד, עמ' רס–רעג.
 מרדכי סבתו ומנחם כ"ץ, "ברכת חתנים וברכת אבלים", כנישתא ג (תשס"ז), עמ' קלט–קע.
 "ברכת אבלים" באנציקלופדיה תלמודית, כרך ד', עמ' תיב–תכ.

 קישורים חיצוניים 



 הערות שוליים 

אבלים
קטגוריה:פטירה ואבל ביהדות