נעדרי צה"ל במלחמת העצמאות

מספרם של נעדרי צה"ל במלחמת העצמאות עמד בתום המלחמה על מאות רבות של חיילי צה"ל ואנשי היישוב. פעולות נרחבות לאיסוף חללים משדות הקרב שנערכו בשנים 1949–1953 הקטינו את מספר הנעדרים עד לכ-150, אשר הוכרזו כחללים שמקום קבורתם לא נודע. לאחר כארבעים שנות הפסקה חודשה בשנות התשעים החקירה אודות מקומות קבורתם, אשר הביאה לצמצום מספרם בכשליש.

טרם נודע מקום קבורתם של 92 חללי ישראל במלחמת העצמאות.

היווצרות בעיית הנעדרים
במהלך מלחמת העצמאות, וביתר שאת בתקופות מסוימות שלה, נותרו רבים מחללי הישוב וצה"ל בשדות הקרב לאחר תום הקרבות שבהם נפלו, וגופותיהם לא נאספו ולא הובאו לקבורה. אפשר שנלקחו ממקומות נפילתם על ידי האויב.

ירח פארן, חוקר ביחידה לאיתור נעדרים של צה"ל, מנה בספרו את מספר חללי צה"ל בקרבות בתקופות המלחמה השונות (על פי חלוקה מקובלת שלה) ואת מועדי איסופם משדות הקרב:

 תקופה  פירוט  חללי קרבות  נאספותוך יומיים  נאספואחרי יומייםותוך שבוע  לא נאספולאחר שבוע א מפרוץ המלחמה ועד סוף מרץ 1948  497  325 98 74 ב אפריל 1948 עד הקמת מדינת ישראל  748  427  129  192 ג מהקמת מדינת ישראל ועד ההפוגה הראשונה  876  273  157  446 ד מראשית ההפוגה הראשונה ועד ההפוגה השנייה  767  456  95  216 ה מראשית ההפוגה השנייה ועד תום המלחמה  960  706  10  244 סך הכל   3,848  2,187  489  1,172
הנסיבות של התקופות השונות המנויות בטבלה השפיעו על היכולת של הכוחות הלוחמים לאסוף את מתיהם משדות הקרב. עד סוף מרץ 1948 היו כוחות הצבא והמשטרה הבריטים פרוסים ברחבי הארץ, ונוכחותם הגבילה את היכולת של כוחות המגן של היישוב לפעול ולשאת נשק בגלוי. באותה מידה קשה היה להם לשוב לשדות הקרב ולאסוף את החללים, שכן היה חשש שייאסרו על ידי הבריטים ונשקם יוחרם. לעומת זאת סייעו הבריטים באיסוף החללים, לא פעם בעקבות בקשת מוסדות הנהגת היישוב. מאפריל 1948 הצטמצמה הפריסה הבריטית בארץ וכוחות היישוב היו מסוגלים לפעול באופן חופשי יותר.

לאחר תום המנדט הבריטי בארץ וההכרזה על הקמת המדינה ב-14 במאי 1948 נמשכו הקרבות עד להכרזת ההפוגה הראשונה ב-9 ביוני. בתקופה זו עסק צה"ל בעיקר בבלימת צבאות ערב שפלשו לישראל ובהתגוננות מולם. ובחלק מהמקומות איבד שליטה בשטחים שבהם נותרו מוטלים חללי קרבות. בתקופה זו מחצית מחללי הקרבות טרם נאספו משדות הקרב לאחר שבוע ממועד נפילתם - יותר מאשר בכל תקופה אחרת של המלחמה.

מנתוניו של פארן בטבלה שלעיל עולה כי כ-30% מחללי הקרבות של ישראל לא נאספו לאחר שחלף שבוע מסיום הקרב. המספר של נעדרים אלו הלך והצטבר עם חלוף הזמן, כאשר במהלך המלחמה אותרו גופות חלק מהם.

הפיקוד העליון של צה"ל לא היה מודע בתחילה לממדי תופעת החללים שמקום קבורתם לא נודע. הדבר נבע מכך שיחידות הצבא אמנם דיווחו במהלך המלחמה למטה הכללי על אבדותיהן בקרב, אך הן דיווחו יחד על חללים שגופותיהם נאספו בשדות הקרב ועל חיילים שנראו נופלים בקרב ונותרו בשטח. כנעדרים צוינו רק מעטים שגורלם לאחר הקרב לא היה ידוע כלל. עקב כך נוצר הרושם שמרבית החללים נאספו משדות הקרב.

בצה"ל לא הייתה יחידה מסוימת שהופקדה על איתור נעדרים וחללים שטרם נאספו. בפועל נחה אחריות זו על כתפי מפקדיהם של הנעדרים ולא תמיד היה באפשרותם לעמוד בה. גורם נוסף שפעל לאיתור ואיסוף הנעדרים משדות הקרב היה בני משפחות הנעדרים. כבר משלב מוקדם הם ערכו חקירות עצמאיות משלהם, ואכן הצליחו לאתר חללים רבים. דוגמה בולטת היא של חללי קרבות מלכיה מאביב 1948, שנאספו על ידי בני משפחותיהם בנובמבר 1948 לקבר אחים בקיבוץ מעוז חיים, בו שהו בעבר כהכשרת פלמ"ח.

פעולות לצמצום מספר הנעדרים בשנים 1948–1953
300px|ממוזער|שמאל|מצבת חייל אלמוני בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
בחודשי המלחמה האחרונים התברר למטה הכללי של צה"ל ולממשלה כי מאות רבות של חללי צה"ל לא הובאו לקבורה וגופותיהם עדיין מוטלות בשדות הקרב בכל חלקי הארץ. אחד הגורמים אשר הביאו את הבעיה למודעותם היה פניות של הורים וקרובים של חיילים נעדרים, אשר איבדו את הקשר עמם. אלו פנו במכתבים רבים לגורמים בצה"ל ובממשלה ואף אל ראש הממשלה דוד בן-גוריון עצמו, ואף הביעו אכזבה מאי הפעילות של מוסדות המדינה בעניין. לקרובים אלו נגרם סבל נוסף עקב התופעה של שמועות לא מבוססות שהתרוצצו בארץ אודות גורל החיילים, לרבות טענות כי חלקם מוחזקים בחיים במצרים וכי נדרש כופר כסף עבור שחרורם.

ב-22 במאי 1948 הוצאה פקודת מטכ"ל אשר התייחסה לאופן הדיווח אודות נפגעים, ובכלל זה ספציפית על נעדרים. ברוב המקרים לא קיימו יחידות הצבא את הפקודה. ב-23 במרץ 1949 הוציא אגף כוח האדם במטה הכללי של צה"ל פקודה חדשה לכל יחידות הצבא. הפקודה התמקדה באיסוף המידע אודות הנעדרים. הייתה זו הוראה להעביר לאגף רשימות מפורטות של כל הנעדרים והחללים שלא הובאו לקבורה. הפקודה הוסיפה שלאחר השלמתן, על מפקדי החזיתות (המונח שקדם לפיקודים המרחביים) לקיים בדיקה קפדנית של השטחים הנזכרים ברשימות - אם הם פנויים מאויב - כדי לברר אם נותרו בהם גופות או שרידים שלהן. הפקודה הוסיפה כי הרבנות הצבאית תתן למחפשים הדרכה בנדון. בעקבות הוצאת הפקודה העבירו יחידות צה"ל למטכ"ל רשימות מפורטות של הנעדרים והחללים שלא נקברו.

ימים אחדים אחרי הוצאת הפקודה הורה ראש הממשלה בן-גוריון לרבנות הצבאית לפעול לאיסוף החללים והנעדרים מקרב פלוג'ה. הרבנות התבקשה לפעול במקרה זה לא כגוף מייעץ אלא כגוף מבצע. היא אכן פעלה כך, ובפועל נטלה על עצמה את משימת איסוף החללים בכל החזיתות, תוך שהיא מסתייעת ביחידות הצבא שהיו מוצבות בהן וכן בחיילים שלחמו בשדות הקרב השונים והנעדרים היו מיחידותיהם.

ביולי 1949 הציע יוסף דקל, מנהל המחלקה להנצחת החייל במשרד הביטחון, להקים יחידה ייעודית שתעסוק באיסוף החללים הנעדרים משדות הקרב. הגם שראש הממשלה בן-גוריון תמך בהקמת יחידה שכזו הדבר לא נעשה.

בשלהי המלחמה ואחריה עדיין לא היה המספר הכולל של הנעדרים שנפלו ולא הובאו לקבורה ברור לצבא ולממשלה. במענה לשאלה של ראש הממשלה ביולי 1949 הודיע לו אגף כוח האדם שנכון ל-27 ביוני 1949 היה מספרם 393. כפי שהתברר בהמשך, מספר זה היה הערכה בחסר.

אחד הגורמים שהכבידו על ריכוז רשימת נעדרים מלאה היה חוסר המידע על שבויי צה"ל. מאות ישראלים נלקחו בשבי על ידי צבאות ערב במהלך המלחמה. כל עוד הם לא חזרו מהשבי שררה אי ודאות לגבי זהותם וקשה היה להבדיל ביניהם לבין הנעדרים (למעשה, גם מספרם הכולל של השבויים לא היה ידוע בתחילה והובהר רק עם הזמן). תהליך החזרת השבויים ארך חודשים רבים והסתיים רק בקיץ 1949, לאחר חתימת הסכם שביתת הנשק האחרון - עם סוריה. במהלך שיחות שביתת הנשק התקבל סיוע מסוים באיסוף שמות הנעדרים והבדלתם מן השבויים החיים כתוצאה מפעולת ועדות המשא ומתן על שביתת נשק שפעלו בחזיתות המלחמה השונות. בחזית המצרית גם הביאה פעולת הוועדה לאיתור גופות של נעדרים. החוקר פארן מציין גם את פעילות גוף הקישור לצלב האדום הבינלאומי, שהוקם במאי 1948, ואשר פעולתו הביאה לאיסוף חללים משדות הקרב.

לאחר חזרת כל השבויים התברר כי מספר נעדרי צה"ל, שרובם היו חללים, עמד על כ-950. כשני שלישים מהם היו נעדרים בחזית המרכז. בחודשים שלאחר מכן נערכו פעולות שונות, שלא היו שיטתיות, לאיסוף חללים משדות הקרב. פעולות אלו הקטינו את מספר הנעדרים. כך, הרב הצבאי הראשי שלמה גורן ואנשיו אספו בסתיו 1949 יותר מ-300 חללים משדות הקרב של גוש עציון, לטרון, נווה יעקב וגבעת הרדאר. הם הובאו לקבורה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל ב-17 בנובמבר.

מבצע חיפוש הנעדרים
הלחץ הציבורי על הממשלה הביא באביב 1950 להכרזה על מבצע לחיפוש הנעדרים. ב-30 ביוני פקד ראש אגף כוח האדם האלוף שמעון מזא"ה לפתוח בפעולה שיטתית לאיתור הנעדרים והבאתם לקבורה. הפקודה הופנתה אל אלופי שלושה הפיקודים המרחביים, מפקדי חילות האוויר והים, מדור נפגעים, השלישות הצבאית והרב הצבאי הראשי וכן אל המחלקה להנצחת החייל במשרד הביטחון. היא הטילה את האחריות למילויה על אלופי הפיקודים ומפקדי החילות והורתה להם לספק אמצעים מתאימים לשם כך ולרכז את המידע המצוי אודות הנעדרים. החיפוש בפועל נעשה על ידי חוליות של הרבנות הצבאית. הפקודה דרשה מהאחראים לתעד את פעולות החיפוש ותוצאותיהן ולדווח עליהן למטה הכללי אחת לשבועיים.

מבצע איסוף החללים נמשך לערך עד מאי 1953, תוך הסתייעות בעדויות של חיילים שלחמו בשדות הקרב שבהם נותרו נעדרים. כשנה לאחר תחילת המבצע דווח לרמטכ"ל שמספר הנעדרים הצטמצם עד ל-267 איש. בפברואר 1952 הוערך מספר הנעדרים הנותרים ב-131 איש. בפועל, על פי מספר הנעדרים שאותרו ושטרם אותרו עד ימינו עמד המספר על כ-150 איש ואשה.

לאחר תום מבצע איסוף החללים ב-1953 פסקה כל הפעילות לאיתור נעדרי מלחמת העצמאות. פרטיהם נותרו שמורים באגף כוח האדם בצה"ל, אך דבר לא נעשה לשם איתורם במשך ארבעים שנה.

בשנת 1958 הונחו אבני מצבה לזכר רבים מהנעדרים בגן הנעדרים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל (ראו להלן).

בשנת 1969 נמצאו בשומרון שרידי גופתו של חייל האצ"ל ברוך מזרחי, שנעדר מאז המלחמה.

שנות התשעים: חידוש החיפוש אחר הנעדרים
275px|ממוזער|שמאל|מצבתו של דב ינוביץ' בהר המנוחות. ינוביץ' נקבר בטעות כאזרח אלמוני. מקום קבורתו אותר לאחר 52 שנים
בעקבות מלחמת יום הכיפורים נוסדה בצה"ל היחידה לאיתור נעדרים (אית"ן), אשר פעולתה הביאה לאיתור מרבית הנעדרים ממלחמה זו. במסגרת יוזמה שננקטה בתחילת שנות התשעים החלה היחידה בניסיון לאיתור אחדים מחללי מלחמת העצמאות שמקום קבורתם לא נודע. לאחר מספר חקירות שהניבו פרי והביאו לאיתור קברי החללים התקבלה החלטה כי היחידה תעסוק באיתור קבריהם של כל חללי מלחמת העצמאות שמקום קבורתם לא נודע.

חוקרים מן היחידה הופקדו על תיקי כל הנעדרים. החוקרים ניהלו חקירות יסודיות שכללו בירור ולימוד מדוקדק של פרטי הקרבות והאירועים שבהם הפכו החיילים לנעדרים, לרבות פרטי פינוי החללים משדות הקרב הנוגעים בדבר. כמו כן ראיינו החוקרים עדי ראייה, כולל אלו שעסקו בפינוי חללים, ובדקו מסמכים רלוונטיים ובהם מסמכים צבאיים ורשומות קבורה. במקרים לא רבים נערכו גם בדיקות DNA לקביעת זהות החללים.

במסגרת איסוף החללים בשנים 1948 עד 1953 הובאו לקבורה בבתי הקברות הצבאיים ברחבי הארץ עשרות חללים שזהותם לא הובררה, והם נקברו כאלמונים. חקירות היחידה לאיתור נעדרים הביאו לזיהוי עשרות מבין אלמונים אלו.

הנעדרים שקבריהם אותרו
בשנים 1994 עד 2025 הביאו חקירות היחידה לאיתור נעדרים לאיתור קבריהם של 55 מנעדרי מלחמת העצמאות, במסגרת חקירת 34 אירועים שונים. מאלו היו 15 נעדרים בחזית הצפון, חמישה נעדרים בחזית הדרום והיתר נעדרים בחזית המרכז וירושלים. קברי הנעדרים אותרו בבתי קברות ברחבי הארץ (בסוגריים מצוינות שנות הפיענוח):
 אתר  מספר חללים  קברים בודדים  קברי אחים בית הקברות הצבאי בהר הרצל  16   (1996) (2009) (2009) (2010) (2010) (2010) (2013) (2015)  (2001) (2001) (2005), ,  (2005),  (2005) בית הקברות הצבאי נחלת יצחק  13  (1994),  (1998) (2001) (2002) (2013) (2014)  , , , ,  (2007) בית הקברות הצבאי בראש פינה  שישה   (2004)  , ,  (2005), ,  (2013) קיבוץ מעוז חיים  שישה   קבר אחים של חללי קרבות מלכיה:,  (2009), , ,  (2009) בית הקברות הצבאי קריית שאול  שלושה   קבר אחים של חללי אצ"ל מקרב רמלה:, ,  (2011) בית הקברות הצבאי בקריית ענבים  שניים    (2007)  (2011) בית הקברות הצבאי בחיפה  שניים  ,  (2004)  בית הקברות הצבאי עפולה  אחד   (2011)  הר המנוחות  אחד   (2000)  ניצנים  שלושה   קבר אחים של חללי קרב יד מרדכי:  (2018), ,  (2022) בית העלמין סגולה  אחד   (2023)
 בית הקברות הצבאי רחובות  אחד    (2025)
הנעדרים היו קבורים בקברי אלמונים בודדים או בקברי אחים שכללו גם אלמונים. במקרים אחדים (למשל בקיבוץ מעוז חיים ובקריית ענבים) התברר שבקברי אחים נקברו חללים במספר גדול מזה שנרשם עליהם.

בין הנעדרים שקבריהם אותרו היו שני מסתערבים שיצאו ליפו, נתפסו והוצאו להורג. גופותיהם נמצאו באתר בנייה בחולון בשנת 1975. הם זוהו רק 29 שנים לאחר מכן.

בנוסף, החקירות הביאו למסקנה כי שלושה חיילים שסברו כי הם נעדרים לא היו ולא נבראו כלל, וכי הסברה כי הם נעדרים נבעה רק מטעויות ומרישומים לקויים.

לאחר איתור קברי הנעדרים הוצבו בטקסים על גבי הקברים אבני מצבה הנושאות את שמותיהם.

הנעדרים שמקום קבורתם טרם אותר
300px|ממוזער|שמאל|מצבה לזכר ריימונד דודג' בגן הנעדרים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל. דודג' היה חייל בריטי שערק לשורות צה"ל, שירת בחטיבת הנגב ונעלם בחזית הדרום
כיום (2025) טרם נודע מקום קבורתם של 92 מחללי מלחמת העצמאות. הם הפכו לנעדרים במהלך 62 אירועים שונים.

רובם של נעדרים אלו היו לוחמי ההגנה, הפלמ"ח, חטיבות צה"ל וכן האצ"ל, שהפכו לנעדרים במהלך קרבות שבהם השתתפו. ביחס לרבים מהם התקבלו מיד לאחר הקרבות עדויות כי נפלו בקרב. חיילים אחדים היו לנעדרים שלא במהלך קרב. בנוסף, חייל אחד נעדר בעקבות תאונת צניחה במהלך אימונים.

נעדרים נוספים היו מהקבוצות שלמטה. גם לגבי רובם קיימות ראיות כי אינם בין החיים:
חמישה אנשי צוות אוויר שמטוסיהם הופלו בחזית הדרום.
ארבעה מסתערבים, שנספו במהלך משימות מודיעין מאחורי קווי האויב
שלושה בני מיעוטים, ששניים מהם נעלמו במהלך משימות מודיעין עבור צה"ל
שלושה עובדי ביצורים, שתעו ונעלמו מעבר לקווי האויב
נער בן 12, שסייע ללוחמים באזור תל אביב ותעה ונעלם מעבר לקווי האויב.

19 מהנעדרים נעלמו בחזית הצפון, 45 בחזית המרכז וירושלים, 25 בחזית הדרום, 10 מתוכם ברצועת עזה, אחד במהלך אימון ועוד שניים בנסיבות ומקומות לא ידועים.

הנעדרים
טבלת פרטי הנעדרים ערוכה בסדר כרונולוגי של מועדי היעדרותם:
  שם  חזית  יחידה  פרטים  תאריך 1  חזית הדרום  פלמ"ח  בני 19 ו-22. נעדרו במהלך קרב ליד משמר הנגב  11 בדצמבר 1947 2    חזית הצפון  ההגנה  בן 19. נעלם במהלך משימת מודיעין ברובע המוסלמי בצפת 13 בדצמבר 1947 3    חזית המרכז  מחלקת המסתערבים של פלמ"ח  בן 20. יצא דרך יפו ולוד למשימת מודיעין בבית נבאללה ונעלם  22 בדצמבר 1947 4    חזית המרכז  ההגנה  בן 22. שירת כנוטר במחנה סרפנד ונעלם  ראשית 1948 5    חזית המרכז  ההגנה  בן 19. נוטר-חובש, שנעדר במהלך קרב ליד בית לחם של שיירה ששבה מגוש עציון  13 בינואר 1948 6    חזית המרכז   בן 12. סייע למגינים בקרב בגבול תל אביב-יפו, עבר בטעות את קו החזית, נתפס ונרצח על ידי יחידה עיראקית  23 בפברואר 1948 7      בן 18. עולה, הגיע לארץ מקפריסין באמצע מרץ 1948 ואז ככל הנראה חויל ונהרג בקרב  15 במרץ 1948 8    חזית המרכז  חטיבת גבעתי  בן 27. נעדר במהלך קרב בגבול בת-ים - ג'בליה  22 במרץ 1948 9    חזית המרכז - ירושלים חטיבת עציוני  בן 18. נפצע ונעדר לאחר קרב באזור מוצא  7 באפריל 1948 10    חזית הצפון  חטיבת יפתח  בן 29. נעדר לאחר קרב במשמר העמק  13 באפריל 1948 11    חזית המרכז  חטיבת הראל  בן 29. נהג ביחידת ג'יפים, שנעדר בקרבת הקסטל במהלך ליווי שיירה לירושלים  18 באפריל 1948 12    חזית המרכז  פלמ"ח  בן 23. נעדר באזור שער הגיא במהלך ליווי שיירה לירושלים  20 באפריל 1948 13    חזית המרכז  אצ"ל  בן 19. נעדר במהלך קרב ביפו  26 באפריל 1948 14    חזית המרכז  חטיבת גבעתי  בן 29. נעדר במהלך קרב ליד תל א-ריש במסגרת מבצע חמץ  28 באפריל 1948 15    חזית המרכז  אצ"ל  בן 20. נעדר במהלך קרב ביפו  28 באפריל 1948 16  חזית המרכז  חטיבת גבעתי  בני 19 ו-22. שניים משבעה חיילים שנעדרו בעקבות קרב בתל א-ריש במסגרת מבצע חמץ. קברי חמשת הנעדרים האחרים אותרו  28 באפריל 1948 17  חזית המרכז  חטיבת אלכסנדרוני  בני 19 עד 27. נעדרו במהלך קרב כבד בכפר סבא הערבית  13 במאי 1948 18  חזית המרכז  חטיבת אלכסנדרוני  בני 18 עד 22. נעדרו במהלך קרב דמים ליד טירה (מבצע מדינה) 13 במאי 1948 19    חזית המרכז  חטיבת גבעתי  בן 21. אחד משישה חיילים שנעדרו במהלך קרב ליד מנזר לטרון. קברי חמשת הנעדרים האחרים אותרו  13 במאי 1948 20    חזית הדרום  חטיבת הנגב  בן 17. נעדר במהלך התקפה על שיירה שנעה אל כפר דרום  14 במאי 1948 21    חזית הצפון  היחידה הימית של פלמ"ח  בן 20. נעדר לאחר פשיטה על ראס ביידא שבלבנון, צפונית לראש הנקרה  16 במאי 1948 22    חזית המרכז - ירושלים  אצ"ל  בן 21. נעדר במהלך קרב בבית הספר לשוטרים בשיח' ג'ראח שבירושלים  19 במאי 1948 23   חזית המרכז - ירושלים  חטיבת עציוני  בן 22. נהרג בהתפוצצות מוקש נ"ט שעסק בהנחתו ליד בית הספר לשוטרים בירושלים  23 במאי 1948 24   חזית המרכז - ירושלים  חטיבת עציוני  בן 21. נעדר במהלך קרב בשיח ג'ראח שבירושלים  26 במאי 1948 25  חזית הדרום  חטיבת הנגב  בני 22, 16 ו-16. נעדרו במהלך קרב בכביש עזה-רפיח  27 במאי 1948 26  חזית המרכז  חטיבת אלכסנדרוני  בני 20 ו-26. נעדרו במהלך קרב נגד הצבא העיראקי ליד טירה (מבצע שמחה)  30 במאי 1948 27   חזית הדרום  חטיבת גבעתי  בן 19. נעדר במהלך קרב ליד איסדוד במבצע פלשת  31 במאי 1948 28   חזית הדרום  חטיבת הנגב  בן 27. חייל בריטי שערק לשורות צה"ל. נעדר במהלך קרב ליד איסדוד במבצע פלשת  3 ביוני 1948 29  חזית המרכז  חיל האוויר  בני 19 ו-24. מטילן וטייס במטוס שיצא לגיחת הפצצה נגד אוניות מצריות מדרום-מערב לתל אביב והופל  4 ביוני 1948 30  חזית הצפון  חטיבת עודד בני 17 עד 35. נעדרו לאחר קרב דמים במלכיה עם צבא לבנון, צבא סוריה וצבא ההצלה  5 ביוני 1948 31    חזית הצפון  חטיבת גולני  בן 31. נעדר לאחר קרב בקרני חיטין  6 ביוני 1948 32    חזית הדרום  חטיבת הנגב  בן 21. נהרג בקרב מדרום למג'דל (אשקלון דהיום)  9 ביוני 1948 33  חזית הצפון  חטיבת עודד  בני 19 ו-20. נעדרו לאחר קרבות באזור משמר הירדן  14 ביוני 1948 34      בן 26. חייל צה"ל שנעלם לאחר שנפצע ואושפז בבית החולים שרונה בתל אביב  15 ביוני 1948 35    חזית המרכז  חיל משמר  בן 41. נשבה על ידי הלגיון הירדני ונהרג במהלך ניסיון בריחה מהשבי בקרבת יריחו  22 ביוני 1948 36    חזית הצפון  יחידת המיעוטים  בן 25. בדואי, נעדר לאחר קרב ליד צפת  1 ביולי 1948 37    חזית המרכז   בן 24. דרוזי שיצא אל ג'נין במשימת מודיעין נגד הכוחות העיראקיים, נתפס והוצא להורג  1 ביולי 1948 38    חזית הדרום  חיל האוויר בן 27. טייס שמטוסו לא שב מגיחה באזור חוף עזה  9 ביולי 1948 39    חזית הדרום  יחידת בצר (עובדי ביצורים)  בן 28. עובד ביצורים שנעלם באזור בית דראס  9 ביולי 1948 40    חזית הצפון  חטיבת כרמלי  בן 19. נעדר לאחר קרב בבירווה (היום אחיהוד) במבצע דקל  10 ביולי 1948 41    חזית המרכז  חטיבת יפתח  בן 18. נעדר במהלך קרב בלוד במבצע דני  12 ביולי 1948 42    חזית הדרום  חטיבת גבעתי  בן 26. נעדר במהלך קרב באזור איסדוד  17 ביולי 1948 43    חזית הצפון  חטיבת כרמלי  בן 36. נעדר לאחר קרב במשולש הקטן בחוף הכרמל  18 ביולי 1948 44    חזית הדרום  חטיבת גבעתי  בן 19. אחד משני חיילים שנעדרו במהלך קרב ליד גבעה 113. גופת החייל השני נמצאה לאחר מספר חדשים  18 ביולי 1948 45    חזית הצפון  חטיבת כרמלי  בן 26. נעדר לאחר קרב בתרשיחא  19 ביולי 1948 46    חזית הצפון   בן 38. בן השבט ערב אל הייב מכפר טובא, שיצא למשימת מודיעין בקרב אנשי צבא ההצלה, נתפס והוצא להורג  1 באוגוסט 1948 47    חזית המרכז  חיל משמר  בן 40. נעדר במהלך התקפה עיראקית על עמדת צה"ל בכפר סבא הערבית  11 באוגוסט 1948 48  חזית הדרום  מחלקת המסתערבים של פלמ"ח  בני 24 ו-23. שני מסתערבים שיצאו במאי 1948 למשימת מודיעין בעזה ונתפסו. הוצאו להורג לאחר שלושה חדשים. נקברו בעזה  23 באוגוסט 1948 49    חזית המרכז   חייל צה"ל שהגיע לשכם ושם מת מפצעיו  1 בספטמבר 1948 50    חזית המרכז - ירושלים  חטיבת עציוני  מפקד פלוגה ב בגדוד "בית חורון", בן 24. נעדר במהלך קרב לילי, על מוצב מצרי, מדרום לכפר מלחה ליד ירושלים  14 בספטמבר 1948 51  חזית המרכז  חטיבת גבעתי  בני 19 עד 30. נעדרו במהלך קרב ממערב לבית שמש דהיום  16 בספטמבר 1948 52  חזית המרכז  חטיבת קרייתי בני 42 ו-39. נעדרו במהלך קרב משלט 219 באזור מודיעין  24 בספטמבר 1948 53    חזית המרכז - ירושלים  חטיבת עציוני  בן 18. נעלם בדרום ירושלים  18 באוקטובר 1948 54    חזית הדרום  חטיבת הנגב  בן 21. נפגע ונעדר במהלך קרב בצומת רפיח-אל עריש במסגרת מבצע יואב  19 באוקטובר 1948 55  חזית הדרום  חיל האוויר בני 25. שניים משלושה אנשי צוות של מטוס שיצא להפציץ את משטרת עיראק סווידאן, נפגע ונחת מצפון לאיסדוד. גופת אחד מאנשי הצוות נמצאה  20 באוקטובר 1948 56    חזית הצפון  חטיבת כרמלי  בן 23. אחד משני נעדרים לאחר קרב ליד מנרה. גופת הנעדר השני נמצאה  23 באוקטובר 1948 57    חזית הצפון   בן 43. ערבי שיצא למשימת מודיעין עבור צה"ל בעמק החולה ונעדר לאחר התקלות עם חיילים סורים  24 באוקטובר 1948 58     יחידת הצנחנים  בן 20. נעדר לאחר תאונת צניחה מעל הים התיכון  16 בנובמבר 1948 59    חזית הדרום  חטיבת אלכסנדרוני  בן 19. נהרג בפעולת סיור מדרום לבית ג'יברין  20 בדצמבר 1948 60  חזית הדרום  יחידת בצר (עובדי ביצורים)  בני 29 ו-38. עובדי ביצורים שנעלמו באזור בית דראס  1 בינואר 1949 61  חזית הדרום  חטיבת הראל  בני 20 עד 22. נעדרו לאחר קרב עם שריון מצרי בצומת רפיח במהלך מבצע חורב  6 בינואר 1949 62  יעקב בוקעי חזית המרכז  מחלקת המסתערבים של פלמ"ח  בן 19. יחד עם מסתערב נוסף הוכנס במשימת מודיעין למכלאת שבויים בצריפין. לאחר החזרת קבוצת השבויים לירדן נעצר, נשפט והוצא להורג. מקום קברו בעמאן נעלם 2 באוגוסט 1949

קברי אלמונים
כיום (2026) מצויים עדיין בבתי הקברות הצבאיים בישראל 15 קברי אלמונים.

הנצחת הנעדרים
כאמור, בבית הקברות הצבאי בהר הרצל הוקם ב-1958 גן לזכר הנעדרים במערכות ישראל ממלחמת העצמאות ואילך, שבו הוצבו אבני מצבה לזכרם. לימים אורגנה החלקה מחדש, ומשנת 2003 נוסף לה כותל זיכרון שעליו נרשמו שמות הנעדרים החל מימי תחילת היישוב החדש בארץ ישראל.

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים


 איתי אילנאי, שני נעדרים, זיכרון אחד, באתר Mynet, 8 במאי 2011






 לירז כהן, יום הזיכרון לחללים שמקום קבורתם לא נודע: איך מתמודדים עם תעלומה של עשרות שנים?, באתר צה"ל, 22 בפברואר 2018


ביאורים

הערות שוליים

מלחמת העצמאות
נעדרים
קטגוריה:אישים המונצחים בגן הנעדרים בהר הרצל