חומת גורגאן הגדולה

חומת גורגאן הגדולה (בפרסית: دیوار بزرگ گرگان, ידועה גם כחומת אלכסנדר, دیوار بزرگ اسکندر או הנחש האדום, مار سرخ) היא מערכת ביצורים וחומת לבנים ארוכה שנבנתה בתקופת האימפריה הסאסאנית. זוהי מערכת הביצורים השנייה באורכה בעולם, לאחר החומה הגדולה של סין. שרידי החומה נמצאים ליד העיר גורגאן שבפרובינציית גולסתאן בצפון מזרח איראן, בפינה הדרום מזרחית של הים הכספי. החומה באורך 195 קילומטרים וברוחב של 6–10 מטרים, כאשר כל 10–50 ק"מ מפוזרים ביצורים ומצודות. בתוואי החומה יש למעלה מ-30 מצודות. החומה נבנתה במעבר צר יחסית בין הים הכספי לבין ההרים של צפון-מזרח איראן, כך שתוקפים מצפון יתקשו לאגף אותה. היא נחשבת לאחד משערי אלכסנדר כחלק מממלכת הירקאניה הקדומה, וכהגנות האימפריה הסאסאנית מ"ההונים הלבנים".

 שמות 
החומה ידועה במספר שמות: היא נקראת גם "הנחש האדום" בגלל צבע הלבנים מהם היא בנויה. בפרסית, היא נקראת גם "מחסום אלכסנדר" ( סד-י אסכנדר) או "חומת אלכסנדר", על שם אלכסנדר הגדול הנחשב שעבר דרך שערי אלכסנדר הנחשבים קשורים לחומה, בדרכו מזרחה. החומה ידועה גם בשמות "מחסום אנושירוואן" ( סד-י אנושירוואן) ו "מחסום פיירוז" (), באופן רשמי, היא נקראת "חומת ההגנה של גורגאן" ( דיוואר-י דפאעי-י גורגאן). הטורקמנים האיראנים קוראים לחומה קיזיל ילאן (בטורקית) או .

 תיאור 
החומה היא באורך של 195 קילומטרים ובין 6–10 מטר רוחב, כאשר לאורכה יש 30 מצודות ביצורים הנמצאים במרווחים של בין 10–50 ק"מ זה מזה .

החומה נבנתה מלבני בוץ, גבס, מלט וחימר אשר הוכנו בתנורים ניידים בצורה אחידה לאורך החומה. בחלק מהחומה מבנה הלבנים מעורב, לבנה אנכית בין שתי לבנות אופקיות מעליה ומתחתיה. השימוש בלבנים היה נפוץ בתחילת תקופת האימפריה הפרתית יש גדלים שונים של הלבנים, אולם הרוב בגודל סטנדרטי של 40×40×10 ס"מ. השימוש בלבנים היה בצירוף אדמת הלס המקומית, אשר נשרפו בכבשנים לאורך קו החומה. החומה מתחילה מחוף הים הכספי, מתעקלת צפונית לגונבאד-י קאבוס  וממשיכה מזרחה עד להרי פיש-כּמאר. החומר שוכנת צפונית לנהר מקומי ולידה תעלת מים ברוחב 5 מטר (ששימשה בהתחלה להכנת הלבנים, ובהמשך שחלק ממערך ההגנה).

בשנת 1999, סקר ארכאולוגי שנעשה לקראת פיתוח באזור ובניית סכר גולסתאן גילו שרידים של החומה החפירות זיהו לאורך החומה שרידים של למעלה מ-40 מצודות, העשויים מאותן לבנים מהן נבנתה החומה. לצורך הגנה על החומה מפרויקטי פיתוח עתידיים, ארכאולוגים סימנו את התוואי שלה בעזרת בלוקים מבטון.

החומה ארוכה יותר מחומת אדריאנוס ומחומת אנטונינוס יחדיו, וחוקרים מעריכים שבין 15,000–30,000 חיילים איישו את המצודות, שנכללו במסגרתה.

 תיארוך העתיקות 
ד"ר כּיאני, אשר הוביל חפירות שנעשו בשנת 1971, האמין כי החומה נבנתה בתקופת האימפריה הפרתית (247 לפנה"ס–224 לספירה), והיא שוחזרה ושופצה במהלך האימפריה הסאסאנית (3 עד המאה ה-7 לספירה). החומה נועדה להגן על האימפריה הסאסאנית מההפתאלים (שנקראו גם "ההונים הלבנים"), עם שהגיע ממרכז אסיה והתיישב באזור בסביבות המאה ה-4. חפירות ארכאולוגיות שנעשו בשנת 2005 גילו דגימות של פחם בתוך שרידי הבשנים לאורך החומה, שרידים של החומר עצמה וחלק מהחומה ליד טאמישה (Tammishe). תיארוך לפי שיטת OSL  קבע כי החומות והשרידים הם משלהי המאה ה-5 או ה-6 לספירה. הממצאים מעידים שהמבנים נבנו לאחר תקופתו של אלכסנדר הגדול, ייתכן על בסיס חומה קודמת.

מרכז|ממוזער|400x400 פיקסלים|החומה הגדולה של גורגאן

חיבור לשערי אלכסנדר בדרבנט 
מבצר הגנה נוסף מהתקופה הסאסאנית הוא המבצר בעיר דרבנט, בצד המערבי של הים הכספי, ברפובליקה של דאגסטן בדרום רוסיה. המבצר ושרידי קו ביצורים לאורך 3 ק"מ הם חלק מהשרידים היחידים שנותרו מתקופת האימפריה הסאסאנית באזור זה, ונמצאים חלק משערי אלכסנדר. המשכם וקישורם לחומת גורגאן הגדולה לא היה ידוע עד לאחרונה והוא חלק מהמחקר המתמשך.

 מתווה החומה 
החומה באורך 195 קילומטרים וברוחב של 6–10 מטרים, כאשר כל 10–50 ק"מ מפוזרים ביצורים ומצודות. בתוואי החומה יש למעלה מ-30 מצודות. הקצה המערבי, הים הכספי, בסופו של החומה, ליד שרידי המבצר ב: 37°08′23″N 54°10′44″E; הקצה המזרחי של החומה, ליד העיירה פיש-כמאר, ליד שרידי המבצר ב: 37°31′14″N 55°34′37″E. הכותרת לתאם עבור מיקום השרידים של מבצר באמצע הדרך לאורך החומה.

 המסלול, ממזרח למערב נ.צהקצה המזרחי מבצר 1מבצר 2מבצר 3מבצר 4עיקולעיקולעיקולמבצר 5עיקולמבצר 6מבצר 7מבצר 8מבצר 9עיקולמבצר 10מבצר 12עיקולמבצר 14מבצר 15מבצר 17מבצר 18מבצר 20מבצר 22מבצרמבצר 25מבצר 26מבצר 27Qaleh Kharabeh מבצר (כ-2.5 ק"מ דרומית מהחומה)מבצר 30מבצר 33הקצה המערבי

 ראו גם 
 שערי אלכסנדר

 קישורים חיצוניים 

 תעלומת הנחש האדום: גילוי אחת מהחומות המופלאות של העולם, Current World Archaeology, No. 27, February/March 2008, pp. 12-22
 Excavations In Iran Unravel Mystery Of 'Red Snake' מדע יומי, אוניברסיטת אדינבורו, 26 בפברואר 2008
 אודות החומה הגדולה של גורגאן והחפירות סביבה, הבלוג של ד"ר קווה פארוק, 20 ביוני 2009
 החומה הגדולה של איראן נקברה ונשכחה, סטוארט דניסון, אטלס אובסקורה, 14 בנובמבר 2016

הערות שוליים

קטגוריה:איראן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:איראן: ארכאולוגיה
קטגוריה:מערכות ביצורים
קטגוריה:ערכים עם קואורדינטות
קטגוריה:גולסתאן
קטגוריה:האימפריה הסאסאנית