אבי ריבקינד

אברהם (אבי) ריבקינד (נולד ב־6 במאי 1949, ז' באייר תש"ט) הוא כירורג ישראלי, פרופסור לכירורגיה ומומחה לטראומה בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים. ריבקינד יזם והקים את יחידת הטראומה הראשונה בישראל, בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים בשנת 1992. כיהן כמנהל המחלקה הכירורגית וניהל את אגף רפואה דחופה וחירום בבית החולים הדסה ירושלים. זוכה אות יקיר ירושלים לשנת 2018.

ביוגרפיה
אבי ריבקינד נולד בראשון לציון, בשנת תש"ט (1949), כבן יחיד למנחם (מוניה) ולוסיה (לאה), ניצולי שואה, אביו, מנחם מנדל (מוניה), יליד ביאליסטוק מצאצאיו של האדמו"ר מנחם מנדל מקוצק איבד בשואה את אשתו הראשונה לוניה, שהייתה הבת של הרב הראשי של ביאליסטוק, הרב גדליה רוזנמן ונישא לאחר המלחמה ללוסיה (לאה) לבית אפשטיין, ילידת גרודנו, פולין.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה עזב מנחם מנדל את ביאלסטוק יחד עם הוריו ואחותו לעיר ברודי באוקראינה. אשתו לוניה התקשתה לעזוב את משפחתה ונותרה עימם בביאלסטוק. מאוחר יותר נשלחה לוניה, יחד עם אחותה פאולינה ואביהן, הרב רוזנמן, למחנה ההשמדה טרבלינקה שם נספו.

ב-2 בנובמבר 1942, במהלך אקציה, פרצו הגרמנים לבית בו שהתה משפחת ריבקינד, ברחוב גולדהבר 91 בברודי, ורצחו את אביו, אימו ואחותו של מנחם לנגד עיניו. חייו ניצלו משום שהעמיד פני מת. הוא שהה בבית עם גופות בני משפחתו במשך שלושה ימים. לאחר שהסתיימה האקציה הביא את גופות בני משפחתו לקבורה.

מנחם מנדל שנותר לבדו מצא מסתור עם שני בני דודיו, האחים ציגלמן, בכפר סידונובקה הסמוך לברודי אצל משפחת הוזרסקי. שם שהו השלושה במסתור עד יולי 1944. בהמשך שרפו הגרמנים גם את ביתה של משפחת הוזרסקי וכולם נמלטו ליערות. על חלקה בהצלת מנחם מנדל ובני דודיו, זכתה משפחת הוזרסקי בשנת 1986 באות חסידי אומות העולם. לאחר ששוחררה ביאליסטוק על ידי הצבא האדום, חזר מנחם לעיר וגילה כי אשתו ומשפחתה נספו. הוא בחר להישאר בביאליסטוק ובחסות הרוסים ניהל את מפעלי הטקסטיל של משפחתו בעיר והזמין את בני משפחת הוזרסקי, אשר הצילו אותו, לעיר ושיכן אותם בבית הוריו. בהמשך פגש את לוסיה (לאה) אפשטיין ילידת גרודנו והשניים נישאו בלודג' בשנת 1946. לוסיה אפשטיין, ברחה מגטו גרודנו וניצלה על ידי סופיה מודז'ילווסקה, מורתה מהגימנסיה, לאחר שכל משפחתה של לוסיה נספתה בשואה. המורה, אשר כונתה "אם היהודים" בזכות פועלה בימי השואה, זכתה בעקבות עדותה של לוסיה ריבקינד ביד ושם, לאות חסידי אומות העולם. את האות קיבלה סלומאה, ביתה של סופיה, בוורשה.
לוסיה ומנחם ריבקינד, עלו ארצה בשנת 1949, מנחם עבד כמהנדס טקסטיל וניהל מפעל טקסטיל ביפו, עד שנפטר.

ילדות וכניסה לעולם הרפואה
אבי ריבקינד למד והתחנך בבית הספר הממלכתי דתי "סיני" בראשון לציון ובבית הספר התיכון הדתי ברחובות. הוריו הדתיים היו ליברליים בחינוכם, וכך לאחר תפילה בבית הכנסת הגדול וקידוש יום שבת, עבר למגרש הכדור יד של מכבי ראשון לציון (כדוריד).

כשהיה בן 15, נפטר אביו ובהיותו בן יחיד, נמנעה ממנו האפשרות להתנדב לשירות צבאי קרבי. לכן התגייס לחיל המשטרה הצבאית ושרת כחוקר במשטרה צבאית חוקרת.
ב-6 באוקטובר 1969, נשלח סמל ריבקינד לבה"ד 1, כדי לחקור את מותו של צוער מפליטת כדור. ריבקינד קיבל את תיאור המקרה והפעולות הרפואיות שבוצעו על ידי רופא היחידה וכאשר שב לביתו, ניגש ריבקינד לרופא המשפחה שלו כדי שיסייע לו עם המינוחים הרפואיים. רופא המשפחה, ד"ר וייצברד, הגיע עם הספר "האנטומיה של גריי", והסביר ארוכות לריבקינד הצעיר את עדותו של הרופא הצבאי. בתום ההסבר החליט ריבקינד שהוא רוצה להיות רופא.

בשנת 1973 החל את לימודי הרפואה בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית, שליד בית החולים הדסה בירושלים.

התמחות בכירורגיה ובטראומה
בשנת 1980 החל התמחות בכירורגיה כללית, תחת שרביטם של פרופ' נתן זלץ, חתן פרס ישראל לרפואה, ופרופ' אריה דורסט. בין השנים 1986–1988 התמחה ביחידת שוק טראומה של אוניברסיטת מרילנד בארצות הברית בניהולם של ד"ר א. ר. קאוולי וד"ר ג'ון סיגל.

כששב לישראל, החל ריבקינד בייזום ובהקמה של יחידת הטראומה בבית החולים הדסה עין כרם. להקמת יחידת הטראומה היו מתנגדים רבים ורעיון ההקמה נבלם ונדחה מספר פעמים, עד לחנוכתה בשנת 1992. זו הייתה יחידת הטראומה הראשונה והיחידה בישראל. בעקבותיה, הוקמו במהלך השנים יחידות טראומה נוספות. אל יחידת הטראומה בהדסה עין כרם הגיעו פצועים מאירועי טרור בירושלים, מהאינתיפאדה הראשונה והאינתיפאדה השנייה. ריבקינד וצוות היחידה טיפלו באלפי פצועי הדף שהגיעו במצב קשה ואנוש לבית החולים.

בשנים 1997–1998 השתלם ריבקינד כפרופסור אורח בניתוחי ושט-קיבה וטראומה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס אצל ד"ר טום דהמיסטר וד"ר דימטרי דמטריאדיס.

בין השנים 1999–2013, ניהל את המחלקה לכירורגיה כללית וטראומה בהדסה עין כרם.

התמחויותיו הייחודיות בפגיעות הדף, אירועים רבי נפגעים, רפואת חירום והמוניטין שלו בקהילת הרופאים ברחבי העולם, הובילו לפניות לטיפול רפואי לנפגעי טרור בחו"ל. פרופ' ריבקינד נקרא לטפל בפצועי הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה (AMIA) בבואנוס איירס ב-1994, בנפגעי הפיגועים בקניה (2002), בנפגעי הצונאמי בסרי לנקה (2004), ובנפגעי אסון סופת השלגים ברכס אנאפורנה (2014).

נוסף לעיסוקו בטראומטולוגיה, תחומי התמחותו העיקריים של ריבקינד הם: ניתוחי וושט-קיבה, גידולי במעי הגס, כירורגיה של השד וניתוחים להסרת גידולים ממאירים ושפירים בחלל הבטן, בגישה פתוחה ולפרוסקופית.

ריבקינד היה רופאו האישי של נשיא המדינה עזר ויצמן. מלבד זאת, הוא טיפל וניתח את אריאל שרון בתקופת כהונתו כראש ממשלה. ריבקינד טיפל וניתח את אהוד אולמרט וכן טיפל באדמורי"ם רבי מנחם מנדל טאוב מקאליב, רבי משה יהושע הגר מויז'ניץ ורבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים מקרעטשניף.

פרופ' ריבקינד היה אחראי על הערכות החרום של שרותי הרפואה בבית החולים הדסה עין כרם, בעת ביקוריהם של נשיאי ארצות הברית: ג'ורג' ווקר בוש, ביל קלינטון וברק אובאמה.

אקדמיה, ניהול והדרכה
פרופ' ריבקינד משמש פרופסור מן המניין בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית, ומרצה בכירורגיה כללית ובטראומטולוגיה. פרופ' ריבקינד מנהל בארץ את קורס ההחייאה המתקדם בטראומה (ATLS) מטעם איגוד הכירורגים האמריקאי. הקורס אומץ על ידי איגוד הכירורגים הישראלי וחיל הרפואה וגרם למהפך בטיפול בפצועים בישראל.
קורסי A.T.L.S מיועדים לרופאים במקצועות הכירורגיה, למרדימים ולאנשי טיפול נמרץ. החניכים מתקבלים לקורס דרך המועצה המדעית ההסתדרות הרפואית בישראל וחיל הרפואה בצה"ל. כל רופא צבאי בשרות חובה או מילואים חייב לעבור בהצלחה את הקורס כדי לשמש רופא בצה"ל, וכל רופא מתמחה באחד מהמקצועות הכירורגים, חייב לעבור את הקורס בהצלחה כדי שמומחיותו תוכר על ידי ההסתדרות הרפואית בישראל. במלאת 100 שנים לאוניברסיטה העברית בחרה האוניברסיטה בגישתו של ריבקינד לטיפול בטראומה כאחת ממאה התרומות של האוניברסיטה העברית וציינה כי גישתו של ריבקינד צמצמה בצורה משמעותית את שיעורי התמותה בכל דרגות הפציעה.

בשנת 1989 הקים ריבקינד את "העמותה הישראלית לקידום הטיפול בטראומה" - כדי להילחם ולמנוע תמותה ותחלואה מפציעות ותאונות דרכים, זאת בין היתר באמצעות העלאת המודעות והחשיבות לקורסי A.T.L.S והכשרת צוותים ייעודיים בקורסים אלה.

משמש כיועץ לקצין רפואה ראשי בצה"ל בתחום כירורגיה כללית וטראומה.

פרופ' ריבקינד משתתף בוועדות ובארגונים שונים, ביניהם: איגוד הכירורגים בישראל, החברה הישראלית לכירורגיה אנדוסקופית, הוועדה הלאומית לטראומה, וועדת ההיגוי למלחמה בתאונות בדרכים וחבר ב-Fellow of the American College of Surgeons – FACS.
פרופסור ריבקינד חבר באגודה האמריקאית לטראומה, האקדמיה למדעים בניו יורק והאגודה לרפואה ולמשפט בישראל.

בנובמבר 1995, לאחר רצח יצחק רבין, הוקמה ועדת שמגר (רצח רבין) לצורך חקירת השתלשלות העניינים ותפקוד הגופים הרלוונטיים. ריבקינד שלח מכתב לוועדה בו הביע את דעתו על חלק מהשתלשלות הטיפול הרפואי ברבין והיערכותו של בית החולים איכילוב. בשנת 2004 בעקבות תאונת דרכים קשה בה נהרגו שלושה תלמידי בית הספר תיכון הראל ממבשרת ציון, החל ריבקינד להוביל יחד עם מטה הבטיחות העירוני של עיריית ירושלים ואור ירוק, מיזם מיוחד לתלמידי תיכון בנושא נהיגה זהירה. המיזם "צעירים נוהגים אחרת", נלמד גם בערים אחרות בארץ, וכולל יום ביקור בבית החולים, הכרות עם מחלקת הטראומה ושיחה עם פצוע שנפגע בתאונת דרכים.

החל מאוגוסט 2008 מכהן ריבקינד כיו"ר הוועדה המייעצת הרפואית ל"איחוד הצלה", תפקיד אותו הוא ממלא בהתנדבות. מטרת הוועדה הרפואית לפקח ולקדם מקצועית את המתנדבים בארגון הפרוסים ברחבי הארץ ופועלים להצלת חיים.

ריבקינד משמש נשיא עמותת תכלית המסייעת בין השאר להסעת חולים לבתי חולים.

ריבקינד הביע לא אחת את התנגדותו החריפה לרפואה הפרטית בישראל. בנובמבר 2013 הופיע בפני ועדת גרמן ובפברואר 2014 בפני ועדת גבאי. בוועדות אלה הציע דרכים לשלב בין רפואה פרטית לרפואה ציבורית ועדיין לשמר את עיקרון הרפואה הציבורית השוויוניות.

בשנת 2017 סיים ריבקינד קורס דירקטורים בתוכנית להב באוניברסיטת תל אביב.

ריבקינד יזם את "ועידת ישראל לרפואה" ומשמש גם כמנהל התוכן בוועידה השנתית שנערכת מאז 2007.

פרסים
בשנת 2000, זכה ריבקינד להוקרה מיוחדת מטעם American College Of Surgeon Committee on Trauma, על מחויבותו ומקצועיותו בתחום הטראומה.
בשנת 2005 בעת חנוכת היחידה לטראומה על ידי נשות הדסה, הוענק לריבקינד פרס "מרדכי הצדיק" על רווח והצלה לאזרחי ישראל ולעם היהודי.

בשנת 2017 הוענק לריבקינד "אות אזרח יקיר הבטיחות בדרכים" על ידי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

בשנת 2018 הוענק לו אות "יקיר ירושלים" על ידי עיריית ירושלים.

בשנת 2023 נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל לרגל שנת ה-75 למדינת ישראל.

 קישורים חיצוניים 




 ממחקריו של ריבקינד באתר PubMed



הערות שוליים

קטגוריה:כירורגים ישראלים
קטגוריה:מומחים ישראלים לרפואה דחופה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סיינה
קטגוריה:סגל מרכז רפואי הדסה
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: רפואה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:משיאי משואה ביום העצמאות: 2023
קטגוריה:אנשי הדור השני לשואה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
קטגוריה:איחוד הצלה: אישים