דורא אל-קרע

דורא אל-קרע (בערבית: دورا القرع) הוא כפר פלסטיני במרכז יהודה ושומרון, השייך לנפת רמאללה ואל-בירה ונמצא במרחק של כ־8 ק"מ ממרכז העיר רמאללה, בגובה של כ־750 מטר מעל פני הים. מדרום לכפר נמצא היישוב בית אל,  ממערב ג'יפנה וג'לזון (דרום מערבית), ממזרח נמצא הכפר עין יברוד ומצפון – עין סיניא.

 מקור השם 
וילנאי מעלה שתי סברות באשר למקור השם:

 הוסיפו מילה כדי להבדיל את הכפר הזה מדורא שבנפת חברון.
 משמעות המילה אל-קרע (בערבית: القرع) היא הקירח ואולי היה זה כינויו של המתיישב הראשון במקום.

 היסטוריה 
בכפר שרידים ארכאולוגיים המעידים שהמקום היה מיושב כבר מהתקופה הרומית בארץ ישראל. הממצאים כוללים מספר מערות קבורה (שהגדולה בהן ידועה בשם "מערת א-סוקייה"). סדרה של שיפוצים נעשתה כדי להגן על האתרים, ודורא אל-קרע הוכרזה כאתר שימור סביבתי וארכאולוגי.

בשנת 1863, ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן בכפר, וכתב שגרים בו 250 תושבים. הוא תיעד את מערכת המים שהמקום וציין שחלק מבתי הכפר בנויים מאבנים שבשימוש משני. בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1882, הכפר "דורה" (Dǔrah) מתואר כ"כפר קטן לצד עמק, עם מעיינות בדרום, וזיתים".

לפי מסורת מקומית, הכפר דורא אל-קרע הוקם על ידי מהגרים מדורא שבדרום הר חברון (دورا الخليل – דורא אל-ח'ליל), ככל הנראה לאחר המאה ה-17.

 אוכלוסייה 
מפקדי אוכלוסין – דורא אל-קרעשנהתושביםמקורהערות1863250ויקטור גרן18962461922191נערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי. כולם מוסלמים.1931303נערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי. ב-71 בתים.1945370נערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי.1961576198259019971,93720052,64620072,831כ-41% מתחת לגיל 15, כ-5% מעל גיל 65, 54%
בין הגילאים 16–64.20173,032
המשפחות הגדולות בכפר: ח'אווג'ה, חמדאן, חסן, קאסם.

 אדמות, חקלאות ומים 
בסקר הכפרים בשנת 1945 נמצא ששטח הקרקע הכולל של הכפר היה 4,166 דונם, שמתוכם הוקצו 1,762 לחקלאות שלחין, ו-1,253 לגידולי דגנים.

שטח הקרקע הכולל של הכפר הוא 4,016 דונם, שמתוכם 2,891 דונם הופקעו על ידי ישראל בעיקר לצורך בניית היישוב בית אל, בניית כביש עוקף ועוד.

בהסכם אוסלו ב' משנת 1995 סווג השטח הבנוי של הכפר וסביבתו הקרובה, כ-23.3% מהשטח הכולל, כשטח B. יתר האדמות, כ-76.7% הנותרים, סווגו כשטח C.

בשנת 1970 הוצא לראשונה צו תפיסה צבאי על קרקעות חקלאיות בחלקו הדרומי של הכפר. על קרקעות אלו הוקם, בין היתר, המחנה הצבאי בבית אל – בה"ד 4 ושטחי אש סביבו, ואחר כך מפקדת המנהל האזרחי וכן חלק מהתנחלות בית-אל, שהוקמה באוקטובר 1977. ב-18 ביולי 1979 הוציא המושל הצבאי צו נוסף, שנומק בצורך צבאי ביטחוני, מבלי שהצו כלל תאריך פקיעה או הוגבל בזמן בכל דרך אחרת. תפיסה זו הייתה המשכה של תפיסת השטחים הקודמת. הצו כלל הוראה מפורשת שלא להביא את דבר הצו לידיעת "המקומיים", כלומר לתושבים הפלסטינים בעלי הקרקע שנתפסה בצו, ומניעת פרסומו ברבים. בסך הכל נתפסו 1,800 דונם של תושבי דורא אל-קרע.

במשך שנים רבות לא נעשה דבר בקרקעות שהופקעו, ומעולם לא נעשה בהן שימוש ביטחוני. אך מתושבי דורא אל-קרע נמנעה הגישה אל הקרקעות, שאותן עיבדו קודם. הקרקעות שימשו לגידולי ענבים, חיטה, שעורה וירקות. בשנת 1998 החלה הרחבת ההתנחלות בית אל צפונה, והחלה הקמתה של שכונה חדשה, שכונת האולפנה, שחלקה הוקם על הקרקעות שנתפסו מהכפר דורא אל-קרע, וחלקים ממנה נבנו מחוץ לשטח שכלול בצווי התפיסה ומחוץ לשטח השיפוט של בית אל.

בכפר מצויות ברכות ותעלות שנחצבו בסלע בעת העתיקה, ומהוות את אחת ממערכות המים הקדומות ביותר.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים