רפאל עבו

הרב רפאל אליהו עבו (ז' באדר ה'תרע"ג, 16 במרץ או 14 בפברואר 1913, צפת – ט"ז באייר ה'תשמ"ג, 29 באפריל 1983) היה דיין ישראלי שכיהן כאב"ד בחיפה ובתל אביב וכדיין בבית הדין הרבני הגדול.

ביוגרפיה
נולד בצפת לרבי יהודה עבו ולאה עבו. אביו היה בנו של אברהם עבו, בנו הבכור של רבי שמואל עבו, אבי שושלת משפחת עבו בארץ ישראל. למד בישיבתו של הרידב"ז בצפת, ולאחר מכן בישיבת תפארת ישראל בחיפה אצל הרב דב מאיר רובמן.
בשנת ה'תרצ"ד עבר ללמוד בישיבת פורת יוסף בירושלים, שם התחבב על ראש הישיבה הרב עזרא עטייה, שהסמיכו לדיינות. לאחר נישואיו עבר להתגורר בטבריה, שם שימש כמנהל התלמוד תורה הספרדי וכראש ישיבת "אור החיים" שייסד בעיר, וכן ייסד בה תנועת נוער דתית.
בשנת ה'תש"ז (1947) נשלח על ידי הרב עטייה למרוקו על מנת לייסד שם סניפים של רשת החינוך "אוצר התורה", כדי למשוך ילדים רבים שנשלחו לרשת החינוך אליאנס. במרוקו ייסד הרב עבו ישיבות, תלמודי תורה ובתי ספר רבים, ועד מהרה רשת אוצר התורה במרוקו כללה אלפי תלמידים. לאחר תקופה של כשלוש שנים חזר לארץ, ובראשית שנות החמישים (בשנת ה'תש"י לערך), התמנה לדיין בבית דינו של הרב שמואל יצחק יפה בתל אביב. בשנת ה'תשי"ח (1958) התמנה לאב בית דין בחיפה ובשנת ה'תשכ"א (1961) התמנה לאב"ד תל אביב-יפו. בתפקיד זו התמנה על ידי הרב הראשי שלמה גורן לכהן כדיין ב"בית הדין הרבני המשמעתי". בשנת ה'תשכ"ד (1964) התמודד לכהונת חבר מועצת הרבנות הראשית, אך לא נבחר. בשנת ה'תשמ"א (1981) התמנה לדיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים וכחבר בוועדה שבחנה את הנבחנים לדיינות, וכיהן בתפקיד זה עד לפטירתו. כמו כן, ייסד בעיר כולל אברכים בשם "אור רפאל". באחרית ימיו הרבה בתעניות וסיגופים, ונהג להתענות תענית בה"ב ותעניות דיבור רבות, ופעל להפצת רעיון תעניות הדיבור ברחבי העולם היהודי. נפטר בט"ז באייר ה'תשמ"ג (29 באפריל 1983), ערב ל"ג בעומר שבו היה משתתף בקביעות בתהלוכה המסורתית של משפחת עבו מבית הכנסת בנאה בצפת לקבר רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון עם ספרי תורה, בהיותו שרוי בתענית בה"ב ובעת אמירת קריאת שמע. נקבר בבית הקברות נחלת יצחק בגבעתיים.

עמד בקשרים עם רבנים ודיינים גדולים בדורו, בהם הרבנים עובדיה יוסף, מרדכי אליהו, יעקב רוזנטל, יואל קלופט וישראל אבוחצירא. נודע במומחיותו בענייני שמות בגיטין, ופנקס השמות שלו הוכנס לפרויקט שמות גיטין של "אוצר הפוסקים".

היה נאמן ההקדשות של העדה הספרדית בקבר הרשב"י במירון, והיה מהחותמים על מברק לראש הממשלה גולדה מאיר ובו מחאה על הניסיון של משרד הדתות להפקיע את הבעלות על קבר רשב"י במירון מידי העדה הספרדית בצפת.

היה נשוי למרגלית, נכדתו של הרב רפאל אוחנה. התגורר בשכונת נחלת גנים ברמת גן והעביר בה שיעור קבוע. ארכיונו האישי מופקד בספרייה הלאומית בירושלים.

 יחסו למדינת ישראל 
יחסו להקמת המדינה היה חיובי. הרב רפאל נהג לחגוג את יום העצמאות ויום ירושלים, והצטער על בחורי הישיבות שלעגו לימים אלו.ראו: הרב משה אלחרר, שירת הגאולה עמ' 33.

משפחתו

חתניו:
 הרב אליהו שרים - רב שכונת מרכז מסחרי בתל אביב וראש ישיבת "תורה והוראה".
 הרב מרדכי מזרחי - רב שכונות רמת ישראל וביצרון בתל אביב.
הרב מיכאל (מכלוף) בן דוד - מבני ברק כיהן בתפקיד ניהולי ברבנות הראשית לישראל כ-43 שנים.

נכדו הרב דביר שרים חיבר את הספר "דעת רפאל" על שמו. נכדו הרב מתתיהו שרים הוא ראש מוסדות תורה והוראה בת"א, וגם משמש כנאמן ההקדשות הספרדי במירון.

קישורים חיצוניים
 הרב רפאל עבו, "ההגדה לבית עבו".
 הרב הרצל חודר, סיפורי צדיקים: רפי רפאל עבו, youtube.
 האדמו"ר המלוב"ן הגה"צ רבי רפאל עבו זיע"א המכונה המלאך רפאל, youtube.


הערות שוליים

קטגוריה:דייני בית הדין הרבני הגדול
קטגוריה:רמת גן: רבנים
רפאל עבו
קטגוריה:בוגרי ישיבת פורת יוסף
קטגוריה:בוגרי ישיבת תפארת ישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אבות בית הדין הרבני בחיפה
קטגוריה:אבות בית הדין הרבני בתל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1913
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983