מפקד האוכלוסין בארץ ישראל (1922)

מפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל (באנגלית: 1922 Census of Palestine) היה מפקד האוכלוסין הראשון של שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל (פלשתינה), והוא נערך ב-23 באוקטובר 1922. המפקד מצא שכלל אוכלוסיית הארץ הייתה אז 757,182 נפש, כולל חיילים בריטיים שהוצבו בארץ ואזרחים זרים.

המפקד כלל גם 21,106 אנשים עם אזרחות ארץ-ישראלית שהתפקדו בחו"ל, רובם ערבים נוצרים, זאת לדרישתו של הוועד הפועל הערבי, שהתנה את תמיכתו במפקד בכך שגם אנשים אלו יירשמו. הוועד קרא לאוכלוסייה הערבית לקחת חלק במפקד, שיקבע את גודלו של הרוב הערבי בארץ, ובכך ישרת את מטרותיו.

המגזר היחיד בארץ שלא התפקד היה הבדואים בנגב. הם חששו שהתפקדות תקל על השלטונות לגייסם בניגוד לרצונם, שכן איתור גברים לשירות צבאי הייתה מטרה מרכזית של מפקדי האוכלוסין העות'מאניים שנערכו בארץ בעבר. על כן נאלצו הפוקדים להעריך את מספר הבדואים, על בסיס רשימות משלמי מעשר משנת 1918, מידע שסיפקו שייח'ים ופקידים בריטיים ממנהלת המחוז, והשוואה עם נתוני הבדואים מעמק בית שאן שכן התפקדו. לפי החישובים יצא שאוכלוסיית הבדואים במחוז הדרום מנתה כ-72,898 נפש, כולם מוסלמים.

מספר יישובים בצפון ארץ ישראל, בייחוד באזור אצבע הגליל, לא השתתפו במפקד 1922. זאת משום שמפקד זה נערך לפני חתימת הסכם ניוקומב-פולה, ועדיין לא היה ברור היכן בדיוק עובר גבולו הצפוני של שטח המנדט הבריטי.

לפני מפקד זה האימפריה העות'מאנית ערכה מפקדי אוכלוסין בארץ ישראל, האחרון שבהם בשנת 1915, אבל רמת הדיוק של מפקדים אלו הייתה נמוכה יחסית, ומטרתם הייתה בעיקר לסייע לשלטונות להטיל מיסים או לאתר גברים לשירות צבאי. המפקד הבא שנערך בארץ, גם הוא על ידי שלטונות המנדט הבריטי, היה מפקד 1931.

 נתוני המפקד העיקריים 
נפהמוסלמיםיהודיםנוצריםדרוזיםאחריםסה"כגבריםנשיםמחוזעזה70,9503308120372,09536,24535,850הדרוםחברון53,068430730053,57127,35726,214הדרוםבאר שבע74,9109823511075,25438,45336,801הדרוםירושלים40,85034,43115,496648991,27246,92044,352ירושלים-יפורמאללה24,16875,8300030,00514,82115,184ירושלים-יפובית לחם14,428210,1830024,61311,36613,247ירושלים-יפויריחו1,7696144001,9191,077842ירושלים-יפויפו33,89324,1387,2750865,31434,88130,433ירושלים-יפורמלה40,2253,9333,75721,15849,07527,14521,930ירושלים-יפושכם55,444171,085214756,69528,46528,230שומרוןג'נין32,6517661021533,53416,69716,837שומרוןטולכרם34,676232631934,97217,71917,253שומרוןביסאן9,6827002970010,6795,6804,999שומרוןחיפה34,5288,74511,1071,92515256,45729,67326,784הצפוןעכו24,9251446,1944,01425835,53517,80217,733הצפוןנצרת14,9367007,0430222,68111,31311,368הצפוןטבריה12,4816,2391,316680520,72110,43810,283הצפוןצפת17,3063,8441,253387022,79011,06611,724הצפוןסה"כ580,89083,79473,024 7,028 2,446757,182387,118370,064

קבוצת ה"אחרים" בטבלה זו כוללת 1,454 הינדים, 408 סיקים, 256 בהאים, 163 שומרונים ו-156 מתואלים (שהם מוסלמים שיעים, אך נספרו בנפרד מה"מוסלמים"). ההינדים והסיקים היו כולם גברים (חוץ מאישה הינדית אחת בירושלים), וככל הנראה רובם היו חיילי הצבא הבריטי. קבוצת הנוצרים כללה מגוון זרמים, כפי שניתן לראות בתרשים העוגה המצורף.

34.91% מאוכלוסיית ארץ ישראל התגוררה בערים (בלשון המפקד "אזורים מוניציפליים", municipal areas). באוכלוסייה העירונית שיעורי היהודים והנוצרים היו גבוהים יותר מאשר בכלל האוכלוסייה, ואילו שיעורי המוסלמים והדרוזים היו נמוכים יותר. 51.44% היו תושבי כפרים, מרביתם פלאחים ערבים ומקצתם מתיישבים יהודים-ציוניים. ה-13.65% הנותרים חיו ב"אזורים שבטיים" (tribal areas), ורובם ככולם היו בדואים נוודים.

המפקד סקר גם את השפות המדוברות (habitually spoken) בפי תושבי הארץ. חלוקת האוכלוסייה לפי שפה הייתה: 657,560 דוברי ערבית, 80,396 דוברי עברית, 3,098 דוברי אנגלית, 2,970 דוברי ארמנית, 2,061 דוברי הינדוסטנית, 1,946 דוברי יידיש, 1,781 דוברי גרמנית, ו-7,370 דוברי שפות אחרות.

נכללו גם נתונים לגבי המצב המשפחתי (נשואים/אלמנים או גרושים/רווקים) ושכבת הגיל של הנפקדים.

ביקורת
ב-1946 הגיש דוד בן-גוריון מסמך של ישראל טריווש, תחת הכותרת "אין רוב ערבי בארץ", לוועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל. במסמך נטען שיש שגיאות שורשיות במפקדי האוכלוסין הבריטיים מ-1922 ו-1931, שלדבריו נועדו להרתיע את הציונות המדינית. לדוגמה, טופסי המפקד מולאו על ידי ראשי חמולות הרואים בניפוח נתונים דמוגרפים מכשיר לשדרוג מעמדם הפוליטי, הכלכלי והחברתי; טופסי ההתפקדות הערבית עברו בדיקה חפוזה; ומספרי המתפקדים הבדואים נופח בשיטתיות. כמו כן טען שהדיווח על פטירות במגזר הערבי היה מצומצם ביותר, ורבים מהמהגרים הערבים מהכפר אל העיר נספרו פעמיים, כולל תושבי חוץ לארץ ערבים שנכללו במפקד האוכלוסין.

הדמוגרף רוברטו בקי חקר את שיטות האיסוף של מפקד האוכלוסין של 1922 ומצא בו מספר פגמים, יחסית מינוריים. העיקריים שבהם הם:
 תת-דיווח על מספר הנשים המוסלמיות (המספר תוקן במפקד האוכלוסין של 1931)
 תת-דיווח על מספר הגברים בקבוצת הגיל 15 עד 25, שנעשה במכוון ונבע מהחשש שהם יגויסו לצבא
 חוסר שיתוף פעולה מצד האוכלוסייה הבדואית. לאוכלוסייה זו בוצעה הערכה גסה של מספר התושבים

קישורים חיצוניים

 1922 Census of Palestine

הערות שוליים

קטגוריה:ארץ ישראל: מפקדי אוכלוסין
קטגוריה:המנדט הבריטי: ממשל
קטגוריה:1922
קטגוריה:המנדט הבריטי: היסטוריה