מיסוי הימורים, הגרלות ופעילות נושאת פרסים

זכייה בהימורים, בהגרלות או בפעילות נושאת פרסים, העולה על סכום מסוים, חייבת בישראל במס הכנסה בשיעור קבוע של 35% במקרים רגילים, עבור בעלי הכנסה גבוהה ממקור אחר עד 38%, ובזכיות גדולות עד 40%.

ההכנסה החייבת
עד ל-30 ביוני 2003 היו זכיות בהימורים, בהגרלות ובפעילות נושאת פרסים פטורות ממס בישראל. בתיקון מס' 134 לפקודת מס הכנסה, שנכנס לתוקף ב-1 ביולי 2003 נוסף לפקודה סעיף 2א, שפסקה (א) בו קובעת: " השתכרות או רווח של אדם תושב ישראל, שהופקו או שנצמחו בישראל או מחוץ לישראל, וכן השתכרות או רווח של אדם תושב חוץ, שהופקו או שנצמחו בישראל, שמקורם בהימורים, בהגרלות או בפעילות נושאת פרסים, יובאו בחשבון בקביעת רווחים או הכנסתו ויראו אותם לעניין פקודה זו כהכנסה, למעט לעניין קיזוז הפסדים."

סעיף 2 לפקודה, שהוא הסעיף העיקרי המפרט את סוגי ההכנסות החייבות במס הכנסה, מחיל את המס על הכנסה שהופקה בישראל, על ידי תושב ישראל או תושב חוץ (מיסוי טריטוריאלי) ועל הכנסה של תושב ישראל שהופקה בחוץ לארץ (מיסוי פרסונלי). עיקרון זה נכלל גם בסעיף 2א.

בניגוד להכנסות מסוגים אחרים, שבהן הנישום רשאי לקזז מהכנסותיו הפסדים שנגרמו לו בעת ייצור הכנסה זו, אין לקזז הפסדי הימורים מהכנסות מהימורים.

החיוב במס חל על הכנסות מהימורים, כלומר פעילות שזכייה בה תלויה אך ורק במזל, כגון זכייה בלוטו או בטוטו, ועל הכנסות מפעילות נושאת פרסים, שבה הזכייה תלויה גם בכישורי הזוכה, כגון זכייה בתוכנית מציאות.

כדי להסיר ספק נקבע בתקנות שהמס חל על הכנסה מהימורים ומפעילות נושאת פרסים "בין אם מקורם בפעילות חוקית ובין אם מקורם בפעילות בלתי חוקית".

כמקובל בפקודת מס הכנסה, המס חל גם על זכייה הניתנת בשווה כסף (מכונית, דירה וכדומה), בהתאם לשוויה של זכייה זו.

פסקה (ב) של סעיף 2א מוציאה מתחולתה של פסקה (א) סוגי הכנסות אחדים:
(1) השתכרות או רווח שהם הכנסה ממקור אחר על פי הפקודה. דוגמה: זכייה בהגרלה או בתחרות שעורך מעסיק בין עובדיו חייבת במס כהכנסה ממשכורת.
(2) השתכרות או רווח מפרסים שניתנו במסגרת אישית;
(3) השתכרות או רווח מהגרלות או מפרסים שנקבעו על ידי שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

המס אינו חל על זכייה בפרס שניתן כהוקרה על פעילות מדעית, כגון פרס נובל או פרס ישראל. זכייה בפרס בתוכנית ריאליטי, כגון "המירוץ למיליון" או "הישרדות" חייבת במס.

בצו שהוציא שר האוצר נקבע כי "סכום שהתקבל מהימור אחד, מהגרלה אחת, או מפרס אחד" שגובהו נמוך מתקרה שנקבעה בצו, פטור ממס. בשנת 2024 תקרה זו היא 33,840 ש"ח. לזכייה גדולה מתקרה זו ניתן פטור מופחת היורד בהדרגה, עד לזכייה שגובהה כפול מתקרה זו, שבה הפטור יורד לאפס.

שיעור המס
שיעור המס נקבע בסעיף 124ב לפקודה, שנוסחו הנוכחי הוא: "על אף הוראות סעיף 121, שיעור המס על הכנסה מהימורים, מהגרלות או מפעילות נושאת פרסים, לפי סעיף 2א, יהיה 35%, בלא זכאות לפטור, להנחה, לניכוי, לזיכוי או לקיזוז כלשהם, למעט פטור לפי סעיף 9(28) או ניכוי לפי סעיף 17(11)."

עם הטלת המס, ביולי 2003, נקבע שיעורו ל-25%. ב-1 באוגוסט 2013 הועלה שיעור המס ל-30%. ב-1 בינואר 2017 הועלה שיעור המס ל-35%. פטור לפי סעיף 9(28) הוא פטור לסכומי זכייה נמוכים, כאמור לעיל, וניכוי לפי סעיף 17(11) הוא ניכוי בגין הוצאות הכרוכות בתשלום המס, כגון שירותי רואה חשבון להכנת הדו"ח השנתי.

ביולי 2012 נוסף לפקודה סעיף 121ב, בתוקף מ-1 בינואר 2013, המטיל מס על הכנסות גבוהות, מכל מקורות ההכנסה החייבים במס, ובכלל זה הכנסה מהימורים ומפעילות נושאת פרסים. כאשר הכנסתו הכוללת של אדם עלתה על 800,000 ש"ח בשנה, הוטל על חלקה שמעל לסף זה מס נוסף בשיעור 2%. בהתאם לכך, שיעור המס הכולל על חלקה של זכייה שמעל לסף זה הגיע ל-32%. ב-1 בינואר 2017 עלה שיעור המס על הכנסות גבוהות ל-3%, וההכנסה החייבת במס זה הוקטנה ל-640,000 ש"ח. בהתאם לכך, שיעור המס הכולל על חלקה של זכייה שמעל לסף זה הגיע ל-38%.

ב-2025 החל מס יסף חדש על הכנסות פסיביות בגובה של 5%, כך שהמס בפועל עבור בעלי הכנסה של מעל ל-721,560 ש"ח מגיע ל-38%, ובזכיות גדולות של מעל ל-721,560 ש"ח מגיע ל-40%.

משלם הזכייה חייב לנכות במקור את המס החל על הזכייה.

בפסיקה
שחקן פוקר שזכה בסכומים נכבדים בפעילות זו ביקש לקבוע שעל הכנסתו זו יחולו כללי המס על זכיות בהימורים (שבתקופה הרלוונטית קבעו מס בשיעור 25%), אך בהתחשב בזמן ובמומחיות שהשקיע במשחק זה פסק בית המשפט שיש לראות בהכנסתו הכנסה ממשלח יד (לפי סעיף 2(1) לפקודה), שעליה חל מס שולי גבוה יותר, בהתאם לסעיף 121 לפקודה, המגיע עד ל-48%. עוד נפסק שהמס שבו חויב השחקן בארצות הברית על זכיותיו, בהתאם לכללי המס הנהוגים שם, יקוזז מהמס שבו הוא חייב בישראל על זכיותיו אלה.

מהמר מילא תוך דקות אחדות 17 טפסים של הגרלת "ווינר" שכללו ניחוש זהה של התוצאות בשלושה משחקי כדורגל שנערכו במחזור משחקים אחד. סכום הזכייה בכל אחד מהטפסים היה נמוך מהתקרה לזכייה פטורה ממס, אך סכום הזכיות הכולל היה גבוה במידה ניכרת מהתקרה. המהמר ביקש לקבוע שכל טופס הוא זכייה נפרדת, ולכן זכיותיו פטורות ממס, ואילו רשות המיסים טענה שיש לראות בכל הזכיות הימור אחד ולחייבן במס. בפסק הדין התקבלה עמדת רשות המיסים, בפרט בהתחשב ב"זהות יחס הזכייה, משך הזמן הקצר בו נשלחו כל הטפסים הכוללים את אותו סט ניחושים, והעדר סיבה עניינית לפיצול לטפסים רבים, למעט הכוונה המשתמעת שלא לחרוג מתקרת הפטור הקבועה בצו".

תושב רצועת עזה זכה בשנת 2015 בכ-45 מיליון ש"ח בטוטו (Winner 16), ופקיד שומה אוטונומיה חייב אותו במס הכנסה על זכייתו, לפי הכללים המתוארים לעיל. הזוכה ערער על החיוב בבית המשפט המחוזי בירושלים, בנימוק שאינו תושב ישראל ואין לו כל עסק או פעילות בישראל, אך ערעורו נדחה.

בפסק דין החורג מגבולותיה של פקודת מס הכנסה נקבע שחרף חיובן של זכיות מהימורים במס הכנסה, אין להביאן בחשבון לצורך קביעת זכאותו של אדם להבטחת הכנסה שמשלם המוסד לביטוח לאומי לפי חוק הבטחת הכנסה.

קישורים חיצוניים
 מיסוי הגרלות, הימורים ופרסים, באתר רשות המסים בישראל
 מס הכנסה על הימורים, הגרלות, פרסים – גובה המס על רווחים או השתכרות, חישוב ותנאים נוספים, באתר "פרוטוקול"

הערות שוליים

קטגוריה:פקודת מס הכנסה
קטגוריה:הימורים בישראל