אנתוני בלינקן

אנתוני (טוני) ג'ון בלינקן (באנגלית: Antony John Blinken; נולד ב-16 באפריל 1962) הוא פוליטיקאי ודיפלומט יהודי-אמריקאי שכיהן כמזכיר המדינה של ארצות הברית בין השנים 2021–2025. לפני כן, שימש כסגן מזכיר המדינה של ארצות הברית (2015–2017), וכסגן היועץ לביטחון לאומי (2013–2015) תחת הנשיא ברק אובמה, חבר בכיר במרכז ללימודים אסטרטגיים ובין-לאומיים, מנהל הסגל הדמוקרטי של ועדת הסנאט ליחסי חוץ של ארצות הברית (2002–2008) וחבר בצוות המעבר לנשיאות אובמה.

בשנים 2009–2013 שימש בלינקן כסגן עוזר לנשיא ויועץ לביטחון לאומי לסגן הנשיא, ג'ו ביידן. בשנים 2001–2002 היה בלינקן עמית בכיר במרכז ללימודים אסטרטגיים ובין-לאומיים. בתקופת ממשל קלינטון שירת בלינקן במחלקת המדינה ובתפקידים בכירים במועצה לביטחון לאומי.

 ביוגרפיה 
בלינקן נולד למשפחה יהודית לדונלד וליהודית בלינקן. אבי סבו, , היה סופר יידיש שנולד בעיירה פריאסלאב (מקום הולדתו של שלום עליכם) והיגר לארצות הברית, וספרו המפורסם ביותר הוא "ווייבער" ("נשים", ביידיש), שבו התייחס ביידיש לנושא המיניות בקרב נשים יהודיות. אביו, דונלד בלינקן, היה בנקאי ושגריר ארצות הברית בהונגריה בימי ממשל ביל קלינטון.

בלינקן למד בבית הספר דולטון  בניו יורק עד 1971 אז עבר לפריז, צרפת, עם אימו ובעלה החדש, עורך הדין שמואל פיזאר, ששרד את מחנה אושוויץ בשואה. הוא למד בבית הספר ז'נין מנואל.

בלינקן למד לתואר ראשון באוניברסיטת הרווארד, שם היה שותף לכתיבת עיתון הסטודנטים "הרווארד קרימזון" וערך את המוסף לאמנות השבועי שלו. לאחר סיום לימודיו עבד בכתב העת "ניו ריפבליק" ובהמשך למד משפטים באוניברסיטת קולומביה וקיבל תוארJD (Juris Doctor) ב-1988. לאחר סיום לימודיו הוא עסק במשפטים בניו יורק ובפריז. במהלך מסע הבחירות לנשיאות ב-1988, עסק בלינקן יחד עם אביו בגיוס תרומות עבור מייקל דוקאקיס.

ממוזער|250px|בלינקן, טום דונילון וג'ו ביידן אצל ברק אובמה, 2010
 בממשל קלינטון 
הוא שירת בצוות המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית בבית הלבן בשנים 1994 עד 2001. בין 1994 ל-1998 היה בלינקן עוזר מיוחד לנשיא, מנהל בכיר לתכנון אסטרטגי, מנהל בכיר של המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית (NSC) וכותב הנאומים של הנשיא ביל קלינטון כולל הנאום "שלום, חבר" שאמר קלינטון בליל הירצחו של יצחק רבין. בין השנים 1999–2001 היה עוזר מיוחד לנשיא ומנהל בכיר לענייני אירופה וקנדה.

 בסנאט ומחוץ לבית הלבן 
בשנת 2002 מונה בלינקן למנהל סגל של ועדת החוץ של הסנאט, תפקיד בו החזיק עד 2008. הוא היה גם עמית בכיר במרכז ללימודים אסטרטגיים ובין-לאומיים. בשנת 2008, עבד בלינקן עבור מסע הבחירות לנשיאות של הסנטור ג'ו ביידן, והיה חבר בצוות המעבר לנשיאות של ברק אובמה.

 ממשל אובמה 
בשנים 2009 עד 2013 שימש כסגן עוזר לנשיא ויועץ לביטחון לאומי לסגן הנשיא ג'ו ביידן. בתפקיד זה הוא גם עזר לעצב את מדיניות ארצות הברית באפגניסטן, פקיסטן ובתוכנית הגרעין האיראנית.

 ממשל ביידן 

בשנת 2020, עם היבחרו של ג'ו ביידן לנשיאות, עלה שמו של בלינקן כמועמד לשמש כמזכיר המדינה בממשל. מספר חודשים לפני ניצחונו של ביידן בבחירות וההודעה על בחירתו של בלינקן כמזכיר המדינה, התייחס בלינקן לסוגיית השגרירות האמריקאית בישראל, ואמר: "הפיכת ההחלטה של טראמפ והחזרת השגרירות לתל אביב תהיה צעד לא הגיוני, לא מעשי וחסר כל תבונה מדינית ופוליטית".

ב-8 בינואר 2021 נפגש מזכיר המדינה מייק פומפאו עם המזכיר המיועד בלינקן בפעם ראשונה. ב-26 בינואר אושר מינויו בסנאט ברוב של 78 מול 22 מתנגדים.

ביולי 2022 התלווה אל נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בביקורו בארץ.
ממוזער|250x250 פיקסלים|בלינקן מנגן על גיטרה חשמלית מסוג "פנדר סטראטוקסטר" במסגרת "יוזמת הדיפלומטיה המוזיקלית העולמית" (), 27 בספטמבר 2023
באוקטובר 2023, סמוך לתחילתה של מלחמת חרבות ברזל, ביקר פעמיים בישראל כדי להביע את תמיכת ארצות הברית בישראל. במסגרת הביקורים נועד בלינקן עם ראש הממשלה בנימין נתניהו, עם נשיא המדינה יצחק הרצוג, עם שר הביטחון יואב גלנט, עם יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ ועם שרים נוספים. לבלינקן התלווה סטיבן גילן, שליח הממשל האמריקאי לנושא החטופים האמריקאים, והם נפגשו עם נציגי המשפחות במהלך הביקור. בלינקן הגיע לישראל עוד מספר פעמים סמוך לאחר חדש אוקטובר, בעיקר בעניין הרחבת הסיוע ההומניטרי לתושבי עזה וקידום שחרור החטופים מישראל ובהמשך גם בעניין התקדמות שלבי המהלך הצבאי בעזה, קידום הדיון ביחס למשילות בעזה במקום ביום שאחרי המלחמה וכן כחלק ממאמץ הקהילה הבינלאומית למנוע הסלמת החזית הלבנונית. באוקטובר 2024, סמוך לאחר הריגת יחיא סינוואר, הגיע לביקורו ה-11 בישראל מתחילת המלחמה, במטרה לדון בנושא התגובה הישראלית האפשרית למתקפה האיראנית השנייה על ישראל.

בראיון לניו-יורק טיימס, לאחר תום כהונתו, מתאר בלינקן את הלחץ הכבד שהפעיל הוא עצמו על ישראל בביקורו הראשון בה לאחר טבח שבעה באוקטובר, בדרישה כי תסכים להכניס משאיות ציוד לעזה. הוא אף איים אז לדבריו, כי אם ישראל לא תסכים, הנשיא ביידן לא יגיע לאותו ביקור הזדהות, שקיים זמן לא רב לאחר מכן. כמו כן, אמר כי בכל פעם בה הופעל לחץ אמריקני על ישראל, חמאס הקשיח עמדות ונסוג מהסכמה לעסקה לשחרור חטופים.

מיכאל הרצוג - שגריר ישראל בארצות הברית לשעבר כתב, שבלינקן רצה במהלך מלחמת חרבות ברזל, לנקוט בצעד דרמטי נגד ישראל, ולהטיל סנקציות על יחידה 504 של צה"ל, וברגע האחרון הצלחנו למנוע זאת.

 לאחר כהונתו 
באוגוסט 2025, בלינקן יצא נגד הכרזותיהן של מדינות מערביות רבות על הכרה במדינה פלסטינית. במאמר שכתב ל"וול סטריט ג'ורנל" טען כי "הצעד מנותק מהמציאות וזה לא הזמן - סדר העדיפויות הוא מניעת רעב בעזה, שיקום החטופים וסיום המלחמה בעזה". בנוסף, פירט על תוכנית ראויה יותר לדעתו לקראת הכרה במדינה פלסטינית, ציין שעליה להיות תחומה בזמן של שלוש שנים, לכלול נורמליזציה עם סעודיה.

 חיים אישיים 
בלינקן הוא יהודי, הנשוי ל, עובדת ציבור אמריקאית שעבדה כעוזרת מזכירת המדינה לענייני חינוך ותרבות (ECA) בין 2013 ל-2017 ובין 2021 ל-2025 כיהנה כמזכירת הקבינט הנשיאותי של ג'ו ביידן. ראיין ובלינקן הכירו ב-1995 כשעבדו ביחד בבית הלבן, התחתנו ב-2002 בחתונה שנוהלה על ידי רב וכומר בו זמנית. יש להם בן שנולד במרץ 2019 ובת שנולדה בפברואר 2020.

בנוסף לאנגלית בלינקן דובר גם צרפתית.

 גלריה 

 קישורים חיצוניים 


 רות וייס, מעשה בחמישה בלינקנים, 31 בינואר 2021, באתר מידה

 סרטונים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:נשיאות ברק אובמה: אישים
קטגוריה:חברי הקבינט של ארצות הברית בממשל ג'ו ביידן
קטגוריה:מזכירי המדינה של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:יהודים חברי הקבינט של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1962