הדואר המנדטורי

הדואר המנדטורי שנוהל על ידי "מחלקת הדאר והטלגרף של פלשתינה (א"י)", סיפק שירותי דואר וטלפוניה לתושבי ארץ ישראל בימי המנדט הבריטי.
ממוזער|בול דואר ששימש את הדואר המנדטורי ועליו מצוירת כיפת הסלע
250px|ממוזער|טקסט=בית הדואר והטלגרף, נחלת בנימין 71 פינת לילנבלום, תל אביב. נבנה בשנות ה-20 של המאה ה-20, נהרס ב-1931 |בית הדואר והטלגרף, נחלת בנימין 71 פינת לילנבלום, תל אביב. נבנה בשנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי האדריכל והקבלן יצחק שוורץ (שן-צור) ביוזמת שלמה פיינגולד, נהרס ב-1931 
ממוזער|250px|סניף דואר בפתח תקווה
היקף פעילות
בשנת 1931 תיאר מנהל הדואר את סידורי העבודה בדואר בארץ ישראל:
"ארץ ישראל מחולקת לגבי הדאר והטלגראף לשני אזורים, הצפוני והדרומי, אשר כל אחד מהם עומד תחת פקוחם של סגן מנהל ומהנדס. בכל אזור ישנם משרדים ראשיים, סניפים, משרדי משנה וסוכנויות דואר. במשרדי הדאר והסניפים עובדים רק פקידי הדאר, בעוד שהסוכנויות נמסרות לאנשים פרטיים המקבלים את שכרם בהתאם לערך שירותם."

מחזור הפעילות של הדואר בשנת 1932 הגיע לכ-220,000 לא"י, והעבירה מעל 12 מיליון מכתבים, כ-6 מיליון דברי דפוס, קרוב למיליון גלויות וכרבע מיליון מברקים. בשנת 1933 הועברו מעל 17.7 מיליון מכתבים. בשנת 1939 נשלחו מעל 24 מיליון מכתבים. בשנת 1946 הגיע מספר המכתבים למעל 48 מיליון.

במהלך המרד הערבי הגדול, בספטמבר 1938, הושבתו שירותי הדואר לחלק מהיישובים הערביים בגלל המרד.
לקראת סיום המנדט, הדואר נערך לסגירת רוב שירותיו לקראת סוף אפריל 1948.

העברית והשבת
בתחילת 1935, לאחר מאבק של שנים של ישראל עמיקם, הונהגו מברקים בעברית ב-24 מסניפי הדואר, בהם הייתה אוכלוסייה יהודית בלבד. בשנת 1939 נתקבלו מברקים בעברית ב-32 סניפים ו-13 סוכנויות. בשנת 1944 התלונן עמיקם על שבירושלים ובחיפה אין מקבלים מברקים באותיות עבריות בשבת ודרש שגם פקידים לא יהודים יוכשרו להעביר מברקים באותיות עבריות. בסוף 1944 הגיע מספר סניפי הדואר שמכירים באותיות עבריות ל-52.

בשנים הראשונות, היו בתי דואר בריכוזים יהודיים פתוחים בשבת, למשל בראש פינה. בתל אביב נפתח הדואר בתחילה בשבת, אולם בעקבות מחאת הרבנים הוא נסגר בשבתות, אך היה פתוח במוצאי שבת. בזכרון יעקב נמנע פתיחת הדואר בשבת בלחץ הרבנות הראשית. בשנים שלאחר מכן נסגרו הסניפים בריכוזים יהודיים ביום שישי מוקדם ולא פעלו בשבת, וגם לא במוצאי שבת. בתחילה אולצו פקידי הדואר היהודים לעבוד בשבת או בחגים. לאחר מאבקים צומצם מספר העובדים היהודים שנדרשו לעבוד בשבת.

מנהל הדואר
בימי המנדט הבריטי היו סמכויות הדואר, על פי פקודת בתי הדואר בידי המנהל הכללי של הדואר אשר היה כפוף לנציב העליון. מנהל הדואר בשנות ה-20 וה-30 היה ו. הודסון. בראשית 1937 יצא הודסון לפנסיה ובמקומו מונה למנהל הדואר, ג. ה. ובסטר. כסגנו, וממלא מקומו בחופשותיו, כיהן ג. ד. קנדי.

משרדים וסניפים
מטות דואר הוקמו בשלוש הערים הגדולות והוחל בסידורים לבניית מבנים חדשים לדואר. ביוני 1926 נחנך בניין דואר חדש בחיפה. בשנת 1929 נחתם חוזה על הוספת קומה לבניין. ביפו נחנך בית הדואר המרכזי בשנת 1931. בירושלים הוקם בית הדואר המרכזי, שנחנך בשנת 1938.

בשנים הראשונות של המנדט הבריטי נסגרו כל שירותי הדואר של מדינות זרות שפעלו תחת הטורקים ונפתחו סניפי דואר בכל הערים בארץ ישראל וכן במושבות הגדולות, פתח תקווה, ראשון לציון, זכרון יעקב וחדרה. בנוסף, סודר קו דואר נע מחיפה לקנטרה. במהלך שנות ה-20 נפתחו 17 סוכנויות דואר בנקודות יישוב חדשות, בהם עתלית, נהלל, עין חרוד, בנימינה, רמת גן ומגדיאל, בהן שמשו פקידים שלא היו עובדי הדואר אלא עובדים של היישובים.

בשלוש הערים הגדולות נפתחו מספר סניפים. בחיפה, עם פתיחת הבניין החדש של הדואר, הועבר הסניף של הדואר מהמושבה הגרמנית להדר הכרמל. בשנת 1929 נפתח סניף דואר בדירת אפ"ק. בסוף 1940 היו גם סניפים בבת גלים ובאחוזה. בתל אביב הוקם ביולי 1920 סניף נפרד מהמטה שהיה ביפו. בסוף 1940 היו בתל אביב סניפים ברחוב הרצל, רחוב אלנבי, רחוב דיזנגוף ובתל נורדאו.

בשנות ה-30 דרשו נציגי הערבים הקמת סניפי דואר בכפרים הערביים הגדולים. בתחילת 1936 הוחלט על פתיחת סניפים במסמיה, איסדוד ואל-פאלוג'ה. ההחלטה יצאה אל הפועל רק באמצע שנות ה-40.

בתחילת 1941 הוקמה סוכנות דואר במעוז חיים.
בשנים 1944–1945 סודרו סוכנויות דואר ברבים מיישובי עמק יזרעאל, ובאפריל 1945 היו סוכנויות במשמר העמק, עין השופט, כפר ברוך, גבת, מרחביה, כפר יחזקאל, עין חרוד וחפציבה. באוקטובר 1947 הודיעה הנהלת הדואר על כוונה לפתוח סוכנויות בבית יצחק, גניגר, גדרה, גת רימון, כפר הרא"ה, כפר יסיף, משק שריד, עין גב, עין החורש, קריית עבודה, רמת דוד, רמת יוחנן ושער העמקים.

+ סניפי הדואר המנדטורי בערים הגדולות עיר הסניף שנת פתיחה שנת סגירה תומך אותיות עבריות במברקים הערות ירושלים  ראשי  1918  1948  מ-1943     מאה שערים  1920  1948     המושבה הגרמנית  1928  1928     מגדל דוד  1929  1948     המושבה היוונית  1929  1948     מחנה יהודה  1934  1948     רחביה  1936  1948   יפו  ראשי  1918  1948   בשנת 1922 טיפל הדואר ביפו מדי שבוע בכ-8000 מכתבים רגילים נכנסים וכ-8500 מכתבים רגילים יוצאים.   עג'מי  1921  1931   תל אביב  ראשי  1920  1948  מ-1935  תחילה בשם "יפו, תל אביב", אחר כך "תל אביב". בהמשך נפתחו סניפים ברחבי העיר. בשנת 1923 הקים שלמה פיינגולד את בית הדואר והטלגרף ברחוב ליליינבלום. בשנות השלושים, הוקם בית דואר חדיש ברחוב אלנבי 132, והדואר עבר אליו.   רחוב אלנבי  1925  1948   הסניף היה בבית שיינברג, אלנבי 37, פינת רחוב ביאליק. ב-15 בנובמבר 1945, במהומות שנערכו בעקבות נאומו של ארנסט בווין בו סירב לסטות ממדיניות הספר הלבן, נשרף הסניף ונבזז. בעקבות זאת, היה הסניף סגור במשך כחצי שנה. בשנת 1947 משהוכרז אזור ביטחון שכולל את מבנה הדואר הראשי, עברו הרבה מענייני הדואר לסניף ברחוב ביאליק שנהיה עמוס ביותר   תל נורדאו  1934  1948   הסניף היה בבית הילמן, רחוב בן-יהודה 66   ירקון  1935  1937     רחוב הרצל  1936  1948     רחוב דיזנגוף  1937  1948     שכונת מונטיפיורי  1937  1943   חיפה  ראשי  1918  1948    שדרות הכרמל (המושבה הגרמנית)  1924  1926   עם פתיחת הבניין הראשי בקרבת המושבה הגרמנית, נסגר הסניף ובמקומו נפתח סניף בהדר הכרמל  הדר הכרמל  1926  1948  מ-1938  הסניף נפתח ב-1 בדצמבר 1926 ברחוב הרצל, בחדר קטן מאוד בו עבדו שני אנשים. מתחילת 1933 לא נמסרו חבילות בסניף בהדר הכרמל. מ-1 בנובמבר 1929 ניתן שירות מברקים. בשנת 1940 הסניף היה ברחוב החלוץ  הר הכרמל  1928  1948  מ-1936    אחוזת שמואל  1935  1948  מ-1936    נחלה  1938  1948  לפחות מ-1940  נפתח ברחוב הגלעד, פינת סוקולוב. סניף שני בהדר הכרמל  באזאאר / נצרת / חיג'ז, חיפה  1929  1948   משנת 1929 נקרא סניף בזאאר. בשנים 1938-1941 היה ברחוב נצרת, בשנת 1941 עבר לרחוב חיג'ז. זמן מה היה סגור בגלל המרד הערבי הגדול  בת גלים  1939  1948  לפחות מ-1940    רחוב הרצליה  1945  1948  

+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו עד סוף שנות ה-20 הסניף שנת פתיחה שנת סגירה תומך אותיות עבריות במברקים הערות צפת  1918  1948    בתחילת 1948, לאחר שיהודי נרצח בסניף הדואר, הוחלט להקים סניף נפרד באזור היהודי טבריה  1919  1948  מ-1943   בשנת 1922 הסניף נסגר יחסית מוקדם בשעה 5 אחה"צ. בשנת 1929 היה הסניף צר מלהכיל את הבאים והוחל במציאת פתרון לבניית בניין חדש לדואר. במכרז להקמת הבניין זכה קבלן יהודי. עד שנת 1930 עבדו בדואר יהודים רבים. בשנים 1931–1932 התמעט מספר העובדים היהודים. סניף הדואר ניזוק בשיטפון בשנת 1934 ובכך נותק הקשר של העיר עם שאר הארץ. טולכרם  1919  1948   עכו  1919  1948   שכם  1919  1948   נצרת  1919  1948   עזה  1919  1948   בית לחם  1919  1948   הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול באר שבע  1919  1948   הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול חברון  1919  1948   רמלה  1919  1948   רמאללה  1919  1948   הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול צומת לוד  1919  1934   זכרון יעקב  1920  1948  מ-1935  בשנת 1920 פעל בשם זמרין, אחר כך עבר לשם זכרון יעקב פתח תקווה  1920  1948  מ-1935  ג'נין  1920  1948    רפיח  1920  1921    אל-מג'דל  1920  1948    הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול יריחו  1921  1948    הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול לוד  1921  1948   הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול חדרה  1921  1948  מ-1935  רחובות  1921  1948  מ-1935  ראש פינה  1921  1948  מ-1935  בשנת 1922 כל הפקידים בסניף הדואר היו יהודים ראשון לציון  1921  1948 מ-1935  בית שאן  1921  1948    בשנת 1935 נבנה בעיר בית דואר בן שתי קומות, עם מגורים לפקיד הדואר. הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול צמח  1921  1948   בשנת 1927 פוטר הפקיד היהודי היחיד בסניף. לטענת דואר היום, הרוב הגדול של הדואר שעבר בסניף שירת את היהודים ביישובי הסביבה והעדר דובר עברית בסניף היה בעייתי. באר יעקב  1922  1926    צריפין  1922  1948    עתלית  1922  1948  מ-1935  סוכנות דואר עפולה  1923  1948  מ-1935  הדואר פעל בשנת 1925 בחדר קטנטן, עם עובד אחד בלבד שטיפל בדואר, טלפון ומברקים. בשנת 1926 נשכר מקום יותר גדול והוחל בצעדים לבניית בנין לדואר נהלל  1923  1948  מ-1935  בשנת 1928 נוסף מחלק מכתבים. בשנת 1935 החל הדואר בהקמת מבנה לדואר בנהלל. המבנה כלל גם מגורים למנהל הסניף ומרכזיית טלפון יבנאל  1924  1948  מ-1935  מטולה  1925  1948  מ-1935  כפר יהושע  1925  1948    בשנת 1929, סוכנות דואר ששירתה את כפר יהושע, את שדה יעקב, ואת חוותו של אלכסנדר זייד חאן יונס  1926  1948   הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול הרצליה  1926  1948  מ-1935  סוכנות הדואר הומרה לסניף בסוף 1934 מגדיאל  1926  1939   בשנת 1935 הומרה סוכנות הדואר במגדיאל לסניף דואר. ב-19 בפברואר 1939, בעקבות הפיכת סוכנות הדואר ברמתיים לסניף דואר, נסגר הסניף במגדיאל. רמת גן  1926  1948  מ-1935  בשנת 1929 שכן בחדר ליד משרדי המועצה. במחצית הראשונה של שנות ה-30 הפך לסניף דואר נס ציונה  1927  1948  לפחות מ-1940  עין חרוד  1927  1948  מ-1935  פעל כסניף דואר בצריף קטנטן, שנבנה על ידי נגרית הקיבוץ, ליד המעיין ותחנת הרכבת של רכבת העמק. בתחילת 1938 נשקלה בניית מבנה לדואר, אך טרם הוסכם על מיקום. במהלך המרד הערבי הגדול נשרף הצריף והסניף הועבר פנימה לתוך כפר יחזקאל. בשנת 1939 נפתחה בעין חרוד סוכנות דואר נפרדת מסניף הדואר שהיה בכפר יחזקאל. הסוכנות תוארה: "סוכנות דואר מתנהלת על ידי אחד הזקנים והיא משמשת את עין חרוד ותל יוסף ואת יישובי עמק בית שאן: טירת צבי, מעוז ועוד. כפר יחזקאל  1938  1948  לפחות מ-1940   תחילה פעל כסניף דואר בצריף ליד תחנת הרכבת. ב-1 באפריל 1940 הוא הפך לסוכנות דואר. בית הכרם  1927  1948    בנימינה  1927  1948  מ-1935  בתחילה פעלה סוכנות דואר שהופעלה על ידי מזכיר ועד המושבה. בתחילת 1932 הומרה סוכנות הדואר לסניף דואר, לאחר שמבנה בין שתי קומות לשיכון סניף הדואר נבנה על ידי פיק"א כרכור  1928  1948  מ-1935  שרונה  1928  1939   בית ג'אלא  1929  1948   הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול ונפתח מחדש באוגוסט 1939 כפר סבא  1929  1948  מ-1935  קלקיליה  1929  1948   הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול בני ברק  1929  1948  לפחות מ-1940 

+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו ביישוב היהודי בשנות ה-30 הסניף שנת פתיחה שנת סגירה תומך אותיות עבריות במברקים הערות רעננה  1931  1948 מ-1935  נתניה  1933  1948  לפחות מ-1940  ב-12 ביולי 1934 נחנך בנין הדואר שכלל מרכזיה אזורית. שכונת בורוכוב  1933  1942  לפחות מ-1940  בגלל מיעוט הכנסות הפך מסניף לסוכנות. לאחר הסגירה קבלו שכונות גבעתיים שירות מהדואר ברמת גן. סניף בגבעתיים נחנך באוגוסט 1946 פרדס חנה  1933  1948  מ-1935  ב-17 ביולי 1934 הומרה הסוכנות לסניף דואר רשמי. בתחילת 1936 הוקם מבנה מיוחד עבור הדואר. נשר  1934  1948  לפחות מ-1940  תל מונד  1934  1948  לפחות מ-1940  הפך לסניף ב-1945 כנרת  1934  1948  לפחות מ-1940  חפציבה  1935  1948  לפחות מ-1940  רמתיים  1935  1948  לפחות מ-1940   בתחילת 1939 הומרה סוכנות הדואר לסניף דואר, והסניף במגדיאל נסגר. רמת השרון  1935  1948  לפחות מ-1940  קריית חיים  1935  1948  לפחות מ-1940  בספטמבר 1935 נפתחה בקריית חיים סוכנות דואר, לאחר שבמשך שנתיים הטיפול בדואר נעשה על ידי הוועד, ובאפריל 1936 היא הפכה לסניף דואר. בית וגן  1936  1938    גדרה  1936  1948  לפחות מ-1940   בסוף 1946 הוחלט על המרת הסוכנות לסניף דואר נחלת יהודה  1936  1948  לפחות מ-1940   כפר ויתקין  1936  1948  לפחות מ-1940  גבעת ברנר  1936  1948  לפחות מ-1940  בת ים  1938  1948  לפחות מ-1940   באר טוביה  1938  1948    בתחילת 1946 הפך לסניף דואר נהריה  1938  1948   באוגוסט 1941 הפכה מסוכנות לסניף דואר

+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו ביישוב היהודי בשנות ה-40 הסניף שנת פתיחה שנת סגירה תומך אותיות עבריות במברקים הערות ים המלח, קליה  1941  1947    כפר אתא  1942  1948    הסוכנות נסגרה בתחילת דצמבר 1944 בגלל עזיבת עובדת הדואר שטענה ששכרה נמוך מדי. במחאה על סגירת הדואר התפטר ראש המועצה. לאחר חודש נפתחה הסוכנות מחדש. בספטמבר 1946 הוסכם על הפיכת הסוכנות לסניף דואר והסניף נחנך בפברואר 1947 חולון  1943  1948    סוכנות הדואר נסגרה בתחילת 1944 בן שמן  1944  1948    בית השיטה  1944  1948    עין השופט  1944  1948    אבן יהודה  1944  1948    מעברות  1944  1948    מעוז חיים  1944  1948    כפר ברוך  1944  1948    כפר מעש  1944  1948    כפר חסידים  1944  1948    כפר סירקין  1944  1948    כפר שמריהו  1944  1948    כפר תבור  1944  1948    כפר ידידיה  1944  1948    כפר יונה  1944  1948    גבת  1944  1948    גבעת חיים  1944  1948    קריית ענבים  1944  1948    מגדל  1944  1948    נען  1944  1948    יקנעם  1944  1948    שדה נחום  1944  1948    שדה יעקב  1944  1948    איילת השחר  1944  1948    מרחביה  1944  1948    יגור  1944  1948    אפיקים  1945  1948    משמר העמק  1945  1948    מאיר שפיה  1945  1948    מזרע  1945  1948    רמת הכובש  1945  1948    אלונים  1945  1948    אשדות יעקב  1945  1948    גבעתיים  1946  1948    קריית מוצקין  1947  1948    קריית עמל  1947  1948   

+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו בכפרים ערביים בשנות ה-30 וה-40 הסניף שנת פתיחה שנת סגירה תומך אותיות עבריות במברקים הערות שפרעם  1932  1948   אל-פאלוג'ה  1943  1948    אל-באסה  1944  1948    ראמה  1944  1948    תרשיחא  1944  1948    ביר זית  1944  1948    עין כרם  1945  1948    סלפית  1945  1948    מסמיה  1945  1948    בית ג'יברין  1947  1948    איסדוד  1947  1948   

+ סניפים אחרים של הדואר המנדטורי הסניף שנת פתיחה שנת סגירה הערות נמל תעופה לוד  1937  1948  נוסייראת  1944  1945  הסניף שירת את הפליטים היוונים במחנות הפליטים של אונרר"א

 קישורים חיצוניים 

 דניאל רוזן, התקשורת בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי: דואר, מברקה, טלפון ורדיו, באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב


הערות שוליים

*