יחסי גבון–ישראל

יחסי גבון–ישראל הם היחסים הדיפלומטים בין מדינת ישראל והרפובליקה הגבונית.

 היסטוריה 
היחסים בין ישראל לבין גבון כוננו באוקטובר 1960, זמן קצר לאחר שגבון הכריזה על עצמאותה. עם כינון היחסים הגיעה קבוצה של סטודנטים ללימודים בישראל. במרץ 1962  שגריר גבון הראשון בישראל הגיש את כתב האמנתו לנשיא המדינה והיא פתחה שגרירות בירושלים.

במאי 1962 נשיא גבון, לאון מ'בה, הגיע לביקור ממלכתי בן 10 ימים בישראל, בלוויית שרי החוץ והכלכלה של ארצו. במסגרת הביקור נחתם הסכם לשיתוף פעולה טכני ואמנת ידידות. במהלך הביקור מסר לנשיא המדינה מתנה, שן פיל באורך שני מטר.

במרץ 1965 מינתה ישראל את שמעון אבימור כשגריר בגבון.

בינואר 1967 הגיע שר החוץ של גבון לביקור בישראל.

ביוני 1970 באה רעיית נשיא גבון לביקור בישראל, אך לוח הזמנים של ראש הממשלה גולדה מאיר לא אפשר לה להיפגש איתה, בתגובה החזירה גבון את שגרירה מישראל, בגלל "פגיעה בכבוד" אשת הנשיא.

בפברואר 1973 הגיע שוב שר החוץ של גבון לביקור בישראל, בכדי לדון ביצוא נפט לישראל.

ב-30 באוקטובר 1973 לאחר מלחמת יום כיפור, ולאחר שישראל התעלמה מהחלטה 242 והחלטה 339 של האו"ם, ניתקה גבון את היחסים עם ישראל. בתקופת ניתוק היחסים כיהן בגבון כשגריר ישראל צבי טנא.

ב-29 בספטמבר 1993 כוננו היחסים מחדש, בעקבות החתימה על הסכמי אוסלו ושיפור המצב המדיני.

ב-29 בנובמבר 2012, תמכה גבון בהחלטה בהחלטה 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם, על קבלת פלסטין כחברה ה-194 באו"ם.

בשנת 2016 בנק הפועלים ובנק מזרחי טפחות מימנו פרויקט להקת הקמת רשת חשמל בגבון בעלות של 260 מיליון שקל.

ב-21 בדצמבר 2017 תמכה גבון בהחלטה של העצרת הכללית של האומות המאוחדות השוללת את ההכרה האמריקאית בירושלים כבירת ישראל.

גלריה

 ראו גם 
 יחסי החוץ של ישראל

קישורים חיצוניים

 גאבון: יחסים מדיניים בדרג ממשלתי (1 בינואר 1962–31 בדצמבר 1963) באתר ארכיון המדינה
 דו"ח ביקור בגאבון של משרד החוץ הישראלי, באתר ארכיון המדינה

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:יחסי אפריקה–ישראל לפי מדינה