עבודה זרה בשיתוף

ביהדות, עבודה זרה בשיתוף היא מציאות שבה אדם עובד את ה' בשיתוף עם אל אחר או אלילים אחרים, או אדם או נברא והיא כלולה באיסור עבודה זרה, שהוא מהחמורים בתורה. הדוגמה המקראית למציאות זו היא הכותים שהובאו לשומרון מאזור אשור. ישנה מחלוקת הלכתית באחרונים האם מותר לגויים לעבוד עבודה זרה בשיתוף, ובאילו תנאים.

 מקורות הדין 
בתלמוד הבבלי מובאים דברי רבי יוחנן שבזכות שאמרו ישראל בחטא העגל "אלה אלוהיך ישראל אשר העלוך מארץ מצרים" בלשון רבים, ניצלו מכליה, כי על אף שעבודה זרה בשיתוף עם ה' אסורה לישראל, אין היא חמורה כעבודה רק לאל זר. הגמרא מביאה על כך מחלוקת תנאים, האם עבודה זרה בשיתוף אכן קלה מעבודה זרה ללא שיתוף עם ה', או לא:

 הכותים 
בספר מלכים ב' פרק י"ז מסופר שמלך אשור הגלה לאזור השומרון את הכותים ועמים נוספים, אך היות שהם המשיכו לעבוד את אלוהיהם גם בארץ ישראל, ה' שלח עליהם אריות שטרפו בהם. בעקבות זאת פנו הכותים למלך אשור, והוא שלח להם כהן מממלכת ישראל שילמד אותם את "משפט אלוהי הארץ". הכותים לא זנחו את פולחנם לאליליהם בעקבות זאת, אך צרפו אליה גם את חוקי ה', אלוהי הארץ, והאריות חדלו מלפגוע בהם. בלשון המקרא מוגדים מעשיהם כך: .

מספר ראשונים ואחרונים מזכירים מאורע מקראי זה כדוגמה לעבודה זרה בשיתוף שלא נאסרה לגויים.שו"ת הרשב"א החדשות סימן שס"ח. מלבי"ם על , ועוד.

 מחלוקת האחרונים האם השיתוף מותר לגויים 
בעלי התוספות על מסכת  מביאים מספר נימוקים מדוע בימיהם מותר להשביע נוצרי בבית המשפט כדי לגבות ממנו ממון שהנוצרי חייב לו, אף שלכאורה הוא גורם בכך לנוצרי להישבע באלוהיו ויש בזה משום איסור לא ישמע על פיך. אחד הנימוקים הוא שבני נח לא נצטוו על השיתוף:

דברי התוספות הועתקו בראשונים ואחרונים רבים, ובראשם הרמ"א על ה.

נחלקו האחרונים מה כוונת בעלי התוספות: לדעת רוב האחרונים, הכוונה היא שאין לגויים איסור לעבוד את ה' בשיתוף עם פולחן אלילי.דרכי משה אורח חיים סימן קנ"ו סעיף קטן ב', וביורה דעה סימן קנ"א. באר הגולה חושן משפט סימן תכ"ה סעיף קטן ש. עולת תמיד אורח חיים סימן קנ"ו סעיף קטן ג'. ש"ך יורה דעה סימן קנ"א סעיף קטן ז, ועוד רבים.

מנגד, לדעת כמה אחרונים כוונת התוספות שאין לגוי איסור להישבע בשם ה' ובשם אל נוסף, אך לעבוד אל נוסף מלבד ה' אסור גם לו.שו"ת שער אפרים סימן כ"ד. שו"ת מעיל צדקה סימן כ"ב. רבי שמואל סג"ל לנדא, בשו"ת נודע ביהודה תניינא יורה דעה סימן קמ"ח, ועוד.

יש גם דעות שחושבים שכונות בעלי התוספות היא להתיר לנוכרים להשביע בשם ה' ודברים אחרים שהם לא אלוהים (ומילות "דבר אחר" מיוסדים על ה"קדישים" שצטטו התוספות לעיל).

 הגדרת השיתוף המותר 
בספר עולת תמידאורח חיים סימן קנ"ו סעיף קטן ג'. הגדיר שהשיתוף שהותר לגויים להאמין בו הוא זה שהמאמין בו סובר שה' ברא את השמים והארץ, ונתן ממשלה מסוימת בידי הכוכבים וכדומה המושלים תחתיו, ולכן יש מקום לעבוד גם אותם. אך להאמין שיש שתי רשויות אלוהיות שוות - גם לגויים אסור.

 ראו גם 
 ייחוד השם

 קישורים חיצוניים 
 הרב משה צוריאל, אם גויים נצטוו על איסור שיתוף, באתר ישיבה
הרב ד"ר דרור פיקסלר ועו"ד גיל נדל, האם הנוצרים בימינו עובדי עבודה זרה הם?, אתר עורכי דין גולדפרב זליגמן
הרב יעקב ח' חרל"פ, עבודה זרה בשיתוף אצל בני נח, תחומין יט
הרב אליעזר מלמד, האיסור לבני נח, באתר פניני הלכה

 הערות שוליים 

קטגוריה:עבודת אלילים
קטגוריה:רוחניות ואמונה