קרן ברל כצנלסון

קרן ברל כצנלסון היא חברה לתועלת הציבור הפועלת לקידום ערכים ברוח ההגות ותפיסת העולם של ברל כצנלסון וערכי תנועת העבודה. הקרן מפעילה ותומכת בתוכניות מנהיגות שונות, מפעילה מרכז חשיבה ומחקר לצורך גיבוש מדיניות ורעיונות, וכן פועלת להנגשת רעיונות אלו באמצעי מדיה שונים, כגון כתב העת "תלם", ספרים, קמפיינים ציבוריים, כנסים ועוד.

מטרות
קרן ברל כצנלסון מציגה חזון למדינות ישראל במספר מישורים. במישור הכלכלי, הקרן מבקשת לקדם מדינת רווחה, וצמצום פערי אי שוויון כלכליים. מבחינה מדינית, חזון הקרן הוא מדינה יהודית, דמוקרטית ובטוחה על ידי היפרדות מהפלסטינים. מבחינה חינוכית, חותרת הקרן לחינוך לערכים דמוקרטיים, ומניעה כניסה של מניעים פוליטיים לחינוך הממלכתי.

הקרן מקדמת את מטרותיה בשלושה ערוצי פעילות: פיתוח רעיונות, קידום מדיניות ציבורית, והשקעה בתוכניות מנהיגות וחינוך.
 פיתוח רעיונות- עריכת מחקרים ותוכניות מדיניות בסוגיות יסוד בישראל, הוצאת כתב העת תלם והוצאת ספרי אופק וספרי בארי.
 קידום מדיניות ציבורית- עבודה עם נבחרי ציבור וחברי כנסת, יצירת תוכן וקמפיינים ציבוריים.
 תוכניות חינוך- הכשרה לאנשים הפועלים במערכות השפעה, ביניהם חברי מועצה, מנהיגים מקומיים, כלכלנים צעירים ומנהלי מכינות קדם צבאיות; יהב - מחנכים לציונות שוויונית; תוכנית בארי באוניברסיטת חיפה; כפר הסטודנטים שחר ועוד.

היסטוריה
הקרן הוקמה בשנת 1944, לאחר מותו של ברל כצנלסון, מאבות תנועת העבודה, במטרה לתמוך בהקמת בית מדרש המחנך ברוח ערכי התנועה. אבן הפינה לבית המדרש בבית ברל הונחה ביום השנה השני לפטירתו של ברל כצנלסון, 21 באוגוסט 1946.

הקרן תמכה בהקמת סמינרים המיועדים למדריכים בתנועות הנוער העובד והלומד, הצופים והמשמרת הצעירה של מפא"י. בנוסף תמכה הקרן בסמינרים של איחוד הקבוצות והקיבוצים, סמינרים של מושבים, מחנות קיץ וסמינרים לנוער שהגיע לישראל מחו"ל, ובקורסים לעולים חדשים. בתחילת שנות ה-60, בית ברל התפתח למוסד חינוכי שכלל גם בית ספר תיכון שנפתח ב-1961. מדרשה להכשרת מורים וגננות, מרכז כנסים, "המכון להשכלה ולחינוך תנועתי" ומכון מחקר.

ב-1964 הוקמה מחלקת המחקר של הקרן, שעיבדה מחקרים קיימים לצרכים של המפלגה ותרמה מחקרים עצמאיים בנושאים רעיוניים ופוליטיים. ב-1965 נחנך במסגרת הקרן ארכיון לתולדות מפא"י, וב-1997 הועבר הארכיון לתוך ספריית המכללה (כארכיון מפלגת העבודה שהוכר כארכיון ציבור).

ב-1970 הוחלט לפתוח בבית ברל מוסד להשכלה גבוהה שיכול להעניק תואר ראשון. ב-1971 נפתחה מכינה קדם אקדמית, ב-1977 כבר למדו במכינה 3,500 סטודנטים. ב-1972 הוגשה בקשה למועצה להשכלה גבוהה להכרה במכללה כמוסד אקדמי ולהתיר לה להעניק תואר ראשון. האישור להעניק תואר ראשון ניתן למכללה החל משנת 1976. ב-1988 התאחדה המכללה בבית ברל עם המדרשה לאמנות ומספר מוסדות להכשרת מורים. מאז המכללה האקדמית בית ברל הופרדה מהקרן.

בשנת 1977 מונה שר החוץ לשעבר אבא אבן ליושב ראש הקרן. אבן הוחלף בידי ריצ'רד ערמון בשנת 1989, שיזם את הקמת המרכז הרעיוני.

במרץ 2003, השיקה הקרן את כתב העת "אופקים חדשים", ירחון לענייני מדינה וכלכלה.

בספטמבר 2004 יזמה הקרן הדפסת גיליון מיוחד של העיתון דבר, לציון 60 שנה לפטירתו של ברל כצנלסון, שנסגר ב-1995. הקרן גם הודיעה כי בכוונתה לחדש את הוצאתו של העיתון, אך הדבר לא יצא לפעול.

ב-2016 החלה הקרן להפיץ עלון בבתי כנסת בשם "שיחת השבת".

ב-2017 יצרה הקרן שיתוף פעולה אסטרטגי ארוך טווח עם המכללה החברתית-כלכלית.

באוגוסט 2019 השיקה הקרן את כתב העת "תלם", המוגדר כ"במה כתובה להתחדשות רעיונית של מחנה השמאל".

בינואר 2021 מונה חגי מירום ליושב ראש הקרן. כעבור מספר שנים הוחלף באבנר סטפק.

בשנת 2021, נציגי קרן ברל כצנלסון היו מעורבים בדיון על שינוי חוק הרגולציה שיזם פורום קהלת, בשינוי רפורמת העלאת גיל פרישה כך שתיתן כלים רבים יותר לנשים הפורשות, ובמאבק נגד עסקת החבילה שהייתה אמורה לפגוע בהעלאת שכר המינימום.

בשנת 2023, בעקבות ההסכמים הקואליציוניים של ממשלת ישראל ה-37 והקמת הרשות לזהות יהודית-לאומית ברשות אבי מעוז, הקימה הקרן, בשיתוף פעולה עם גבעת חביבה, אידאה והחלוץ, את "משמר החינוך הממלכתי" אשר נועד "להבטיח כי החינוך הממלכתי בישראל יפעל לאור הערכים ההומניסטים, הליברליים והחברתיים של חוק החינוך הממלכתי". המשמר הקים קבוצות הורים בחינוך הממלכתי במספר יישובים, קיים כנס גדול בהשתתפות נבחרי ציבור ומפרסם גילויי דעת ומחקרי מדיניות בנושא החינוך הממלכתי.

במסגרת המאבק נגד תקציב 2023–2024 הגישה הקרן עתירה לבג"ץ אשר בעקבותיה נדרשה הממשלה להסדיר את פירוט התקציב שהיא מגישה לאישור הכנסת.

 תוכניות חשיבה והכשרה 
הקרן מפעילה מספר תוכניות חשיבה והכשרה, אשר מטרתן להכשיר פעילים ומנהיגים ולעודד בקרב אוכלוסיות שונות חשיבה ביקורתית, דרך הקניית ידע ויכולות ניתוח מעמיקות בסוגיות חברתיות, אשר עומדות על סדר יומה של החברה הישראלית. התוכניות עוסקת, בין היתר, בסוגיות של ציונות, צדק חברתי, אי שוויון, תעסוקה, רווחה, בריאות פערים עדתיים ולאומיים, גלובליזציה וישראל, מפת התקשורת הישראלית ועוד.

בין התוכניות אשר מפעילה הקרן:  "יהב" - הכשרה ציונית שוויונית לסטודנטים, חרדים למדינה - הכשרה רעיונית למנהיגות חרדית צעירה, כפרי הסטודנטים של "שחר" בשיתוף ארגון "החלוץ" ועוד.

 מכינה קדם צבאית "בארי" 
המכינה הקדם צבאית "בארי" הוקמה בשנת 2016 כבית להכשרת מנהיגות צעירה, מובילה ומשלבת מקרב כלל החברה הישראלית על שלל מרכיביה וגווניה, לרבות: גברים, נשים, יהודים ולא יהודים עולים ובני עולים יוצאי אתיופיה ומדינות חבר העמים, תושבי המרכז והפריפריה החברתית והגאוגרפית, קיבוצניקים מושבניקים ועירוניים. כאשר המכנה המשותף של כולם זה הרצון להכיר ולדעת את החברה בישראל על כל מרכיביה, לעשות שרות צבאי משמעותי ולהיות מנהיגים בחברה האזרחית. במסגרת המכינה החניכים והחניכות נפגשים עם קהלים מגוונים בחברה הישראלית, עובדים ומתנדבים במוסדות ציבור ועמותות לשינוי חברתי. ראש המכינה הראשון היה גדי יברקן.

 פרס בארי 
בינואר 2026, לאחר שהתברר כי שר התרבות מיקי זוהר החליט לבטל את הענקת פרסי היצירה שחולקו מדי שנה על ידי משרד התרבות, הכריזה קרן ברל כצנלסון על פרס ספרותי חדש לכתיבה פוליטית ולספרות ילדים. הפרס נקרא "פרס בארי", יחולק בשלוש קטגוריות שונות ויכלול מענקים כספיים בעלות כוללת של מאה אלף שקלים.

במסגרת פרס בארי יחולקו 40 אלף שקלים ליצירה פוליטית, לכתב יד שטרם ראה אור ואשר יכתב על ידי סופרת או סופר שפרסמו בעבר, 20 אלף שקלים יינתנו ליצירת ביכורים פוליטית ו-20 אלף שקלים יינתנו לספרות ילדים "דמוקרטית". במסגרת הפרס תוציא לאור את כתבי היד הללו הוצאת "אופק" מבית קרן כצנלסון. המענקים הכספיים יחולקו במסגרת הפרס לכותבים שיצירתם הפוליטית ראתה אור במהלך השנה שקדמה לפרס.

תקציב
הקרן הוקמה במקור כהקדש ציבורי לטובת מפעל חינוכי. הכנסות הקרן הגיעו מתרומות, משכר לימוד, ומפרדס שהיה בשטח בית ברל, והיו מיועדות למימוש למטרות ציבוריות של חינוך ותרבות. עם זאת היא הייתה בשליטה אפקטיבית של מפלגת מפא"י ואחר כך מפלגת העבודה. בשנת 1984 נאלץ מנכ"ל בית ברל לפרוש מתפקידו לאחר שעלו טענות שהקרן מימנה עסקנים של מפלגת העבודה. תחת היושב ראש ריצ'רד ערמון, הופרדה המכללה האקדמית בית ברל מהקרן, ובשנת 1993, עודכן תזכיר ותקנון ההתאגדות של הקרן, באופן שניתק את הקרן ואת פעילותה מפעילות מפלגתית באופן פורמלי. בשנת 2009 קיבלה הקרן מעמד של חברה לתועלת הציבור. באותה עת גם מכרה הקרן למכללה האקדמית בית ברל, את המתחם שלה בתמורה ל־35 מיליון שקל במזומן, עד אז שילמה המכללה לקרן דמי שכירות. עם זאת מחזיקה הקרן בשטחים נוספים במתחם בית ברל, אותם היא משכירה.
ראו גם
 בית ברל
 המכללה האקדמית בית ברל
 ארכיון מפלגת העבודה
קישורים חיצוניים






הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: ארגוני חינוך
קטגוריה:הנצחת ברל כצנלסון
קטגוריה:ישראל: חברות לתועלת הציבור