היריון (הלכה)

בהלכה, לאשה בהיריון (נקראת בלשון חז"ל: מעוברת) קיימים דינים ייחודיים הנובעים מהשינויים הפיזיולוגים אותם עובר גופהּ, כדוגמת הגדרתה כמסולקת דמים בעקבות היעלמות דמי הוסת, פטור מלצום בצומות הקלים כתוצאה מהקושי לצום מחמת תופעות לוואי המתלוות להיריון, ועוד.

 מסולקת דמים 
במסכת נדה מובאת מחלוקת תנאים האם אשה הרה (מעוברת) נחשבת למסולקת דמים כך שאם ראתה דם בעת הריונה, אינה מטמאת למפרע את מה שנגעה בו בעשרים וארבע השעות שקודם הראיה, בשונה משאר הנשים שראו דם. וכן אינה צריכה לפרוש מבעלה בהגיע עת הפרישה סמוך לוסת, או שמטמאת למפרע וכן צריכה לחשוש לראיית דם הוסת ולפרוש: .

להלכה נפסק כדעת רבי אליעזר, שאשה הרה (כעבור שלושה חודשים מהביוץ), נחשבת למסולקת דמים הן לעניין טומאה למפרע: , והן לעניין פרישה סמוך לוסת: .

 דימומים במהלך ההיריון 
במהלך ההיריון עשויים להופיע דימומים בשל תופעות קליניות-הריוניות שונות כגון שליית פתח, המטומה, היפרדות שלייה וכדומה. באחרונים ישנה מחלוקת האם דימומים אלו או חלקם מחילים על בני הזוג איסור נידה או שדינם כדין מכה ברחם שדימום ממנה אינו אוסר.להרחבה בנוגע למחלוקת זו ראו במאמרו של הרב יאיר וייץ "דין דימום במהלך ההריון", באתר ישיבת הר ברכה. לקראת הלידה ישנן גם בדיקות רפואיות שעלולות לגרום לדימום, כגון סטריפינג ובדיקת פתיחה, וגם לגביהן ישנה מחלוקת אם הן מחילות איסור נידה או לא.להרחבה ראו במאמר "מתי נאסרים בלידה", תחומין כרך מ"ה, עמ' 355-372.

 פטור מצומות הקלים 
בספר מגיד משנה דייק מלשון הרמב"ם. שנשים בהיריון ובהנקה פטורות מהצומות הקלים (צום גדליה, עשרה בטבת, תענית אסתר וי"ז בתמוז), וחייבות רק בצום תשעה באב ובצום יום הכיפורים. ולשיטת רבינו ירוחם בשם הגאונים אסור להן לצום בצומות אלו, משום "צער הולד (העובר)".תולדות אדם וחוה נתיב כ"ז חלק א'.

דבריו הובאו בספר בית יוסף על הטור,חלק אורח חיים סימן תקנ"ד. ונפסקו להלכה בשולחן ערוך. וברמ"א,. אך השולחן ערוך ציין ש"ראוי שלא תאכלנה להתענג במאכל ובמשתה, אלא כדי קיום הולד".

המשנה ברורה הביא בשם הספר מור וקציעה (שכתב רבי יעקב עמדין) שתי אפשרויות ממתי חל הפטור: 1. מעת ש"הוכר הוולד" (סוף 3 חודשים לביוץ). 3. בתום ארבעים יום ליצירת הוולד. אולם אם "מצטערת הרבה" או "מרגשת חולשה" פטורה אף קודם לכן..

 פטור מישיבה על הארץ באבלות 
בספר ערוך השולחן כתב שנשים בהיריון פטורות מישיבה על הארץ בזמן אבלות.ערוך השולחן יורה דעה סימן שפ"ז סעיף ג'. וכן הוא דינן גם בתשעה באב.פניני הלכה זמנים פרק י' סעיף י"ג.

 יחסי אישות 
בתלמוד הבבלי מובאת מחלוקת בין רבי מאיר לחכמים האם אשה בהיריון צריכה "לשמש במוך", כלומר עם אמצעי מניעה, או לא.. עוד מובא בתלמוד הבבלי שיחסי אישות בשלושת החודשים הראשונים להיריון הוא "קשה לאשה וקשה לולד", באמצעיים "קשה לאשה ויפה לולד", ובאחרונים "יפה לאשה ויפה לולד"..

 קישורים חיצוניים 

 היריון, באתר מכון התורה והארץ

הערות שוליים

קטגוריה:היריון ולידה
קטגוריה:היריון ולידה בהלכה
קטגוריה:הלכה