אומואמואה

אומואמואה (כינוי רשמי ) הוא גוף בין-כוכבי  הראשון שזוהה, אשר חלף דרך מערכת השמש. הוא זוהה בשנת 2017. אומואמואה הוא אובייקט קטן, שאורכו נע בין 100 ל-1000 מטר ורחבו בין 35 ל-167 מטר.

אומואמואה מציג כמה מוזרויות, בהן האצה מעבר להשפעה של כח הכבידה, צורה מוארכת באופן יוצא דופן, מסה נמוכה מאוד לעצם בגודל כזה ועוד שגרמו לכמה אסטרונומים בכירים ובהם פרופ' אבי לייב - ראש המחלקה לאסטרונומיה של אוניברסיטת הרווארד - להעלות את האפשרות שאומואמואה אינו עצם טבעי אלא כלי מעשה ידי ציוויליזציה תבונית, השערה הנתונה במחלוקת עם אסטרונומים אחרים.

מעקב אחר מסלולו של אומואמואה מלמד שמקורו של העצם הוא מכיוון קבוצת הכוכבים נבל.

שם
השם הרשמי הוא אומואמואה . השם ניתן על ידי צוות PanSTARRS ובשפה ההוואית מובנו 'חוקר' או 'שליח מהעבר הרחוק המושיט יד כדי להגיע אלינו'. (ʻou משמעותו להושיט יד ו-mua הוא הראשון, שמקדים. ה-mua השני נועד להדגשה).

שמות חלופיים הם גם 1I; 1I/2017 U1; .

 תצפיות ושערוך המסלול 
הגוף התגלה לראשונה במסלול היפרבולי על ידי רוברט ואריק ומערך הטלסקופ Pan-STARRS ב-19 באוקטובר 2017.
משערוך המסלול של הגוף בהסתמך על תצפיות, ניתן היה לזהות כי אקסצנטריות המסלול היא בסביבות 0.0013 ± 1.197 הגבוהה ביותר שנצפתה עד כה במערכת השמש. תצפיות נוספות הראו כי הגוף במסלול בריחה היפרבולי היוצא ממערכת השמש וכי הוא ככל הנראה בין כוכבי.

שערוך המסלול אחורה מראה כי לפני 100 שנה, הגוף היה במרחק של 559 יחידות אסטרונומיות וטס במהירות של 26 ק"מ לשנייה ביחס לשמש. הגוף המשיך להאיץ עד שהגיע למהירות מקסימלית בפריהליון של 87.7 ק"מ לשנייה, בסביבות ספטמבר 2017. לאחר מכן החל להאט במסעו חזרה מחוץ למערכת השמש.

בזמן גילויו הוא האט למהירות של 46 ק"מ לשנייה ביחס לשמש. מהירותו תקטן עד שיגיע למהירות שיוט בין כוכבית של 26 ק"מ/שנייה. הגוף ממשיך במסלול היפרבולי ליציאה במערכת השמש, לכיוון קבוצת הכוכבים פגסוס.

תצפיות מתאריך 25 באוקטובר 2017, הראו כי החתימה הספקטרלית המתקבלת היא בטווח האדום (בדומה לגוף מחגורת קויפר, אולם כיוון שנראה שהגוף לא מכיל קרח כמו גופים אלו, ייתכן שהחתימה האדומה נובעת מחומר אחר). אם החזר האור מהגוף הוא 10% מדובר בגוף בקוטר של 160 מטר. באם הוא מחזיר כ-50% הרי שקוטרו המשוערך הוא 50 מטר.

בהירות נראית הגוף הגיעה לדרגה 21 ודעכה עם התרחקותו.

250px|שמאל|ממוזער|שיערוך המסלול ההיפרבולי של אומואמואה

השוואת מהירות של גופים בין כוכביים במרחק 200 יחידות אסטרונומיות מהשמש שביט / אסטרואיד שנה (לפי שיערוך המסלול) מהירות (ק"מ/שנייה) C/1980 E1 1765 2.98 C/2010 X1 1798 2.96 C/2012 S1 1801 2.99 A/2017 U1 1982 26.4
טקסט=הדמיית מחשב של צורתו ותנועתו האפשרית של הגוף.|ממוזער|הדמיית מחשב המציגה את אומואמואה מסתובב סביב עצמו ואת עקומת האור שהוא יוצר. במציאות אומואמואה מופיע בתצפיות בתור פיקסל בודד, וצורתו בהדמיות היא השערה המתבססת על עקומת האור הנקלטת ממנו. מלבד צורה זו קיימת גם אפשרות שלגוף צורה שטוחה המושווית לפנקייק או ספרואיד.

 סיווג 
סיווגו של הגוף שנוי במחלוקת. בתצפיות ראשוניות נחשב הגוף להיות כוכב שביט לא מחזורי, ולכן קיבל את הזיהוי C/2017 U1 - (האות C מעידה על זיהוי ככוכב שביט לא מחזורי), אולם תצפיות נוספות שבוצעו באמצעות הטלסקופ הגדול מאוד (VLT) ב-25 באוקטובר 2017, הראו כי אין עדויות להילה או לזנב. כתוצאה מכך הוחלט לשנות את הזיהוי של הגוף לאסטרואיד, ושינוי שמו ל-A/2017 U1 (האות A לאסטרואיד). אומואמואה הוא הגוף הראשון ששינו את זיהויו לאסטרואיד לאחר שזוהה ככוכב שביט, ונקבע שמקורו של העצם בקבוצת הכוכבים נבל. במאמר שפורסם ב-nature ביוני 2018 נטען שזהו דווקא כן כוכב שביט, משום שנמדדה תאוצה במהירותו שלא נגרמה ממשיכה כבידתית, ולכן עלתה הטענה שהיא נגרמה מפליטת גזים מהגוף בהתקרבו לשמש, תכונה המאפיינת כוכבי שביט. טענות אלה ספגו ביקורת רבה מצד חוקרים שהצביעו על כך ששובל גזים מעולם לא נצפה מאחורי העצם, ושהתאוצה האנומלית לא התרחשה כשהגוף חלף בסמיכות הקרובה ביותר אל השמש, השלב שבו פליטת הגזים מגיעה לשיאה בשביטים. ניתוחים נוספים העלו ש-"לו היה אומואמואה שביט, פליטת הגזים הייתה גורמת לו להסתובב סביב צירו באופן שהיה מביא להתפרקותו".

ב-26 באוקטובר 2018 ראש מחלקת האסטרונומיה של הארווארד, האסטרופיזיקאי הישראלי פרופ' אבי לייב ועמיתו ד"ר שמואל ביאלי פרסמו מאמר שבו טענו שיש אפשרות שאומואמואה הוא גוף מלאכותי שנוצר על ידי ציויליזציה חוצנית, ושייתכן שהגוף הוא מפרש סולארי שנשלח במכוון למערכת השמש שלנו. זאת כשנה לאחר התבטאותו הראשונה של לייב בנושא בדצמבר 2017, שבו ציין את צורתו החריגה של העצם כאחת הסיבות להצעתו לכוון את טלסקופ הרדיו בגרין באנק שבמערב וירג'יניה לכיוון אומואמואה על מנת לבדוק נוכחות של אותות רדיו לא צפויים שיהיו עשויים להעיד על מקור מלאכותי של העצם. חוקרים רבים ביקרו את השערותיו של לייב בטענות שאין מספיק ראיות להשערה מסוג זה, ושמפרש סולארי המסתובב סביב עצמו לא היה מסוגל להאיץ כך. בתגובה פרסם לייב מאמר שבו הוא מפרט שישה מאפיינים אנומליים של אומואמואה "שהופכים אותו לגוף חריג, שלא כמו אף אסטרואיד או שביט שנצפו אי פעם".

לאחר קביעת שמו הרשמי על ידי ה-MPC הוא קיבל את הסימון I לגוף בין פלנטרי (הגוף הראשון לקבל זיהוי זה), ואת השם Oumuamua.

 ראו גם 
 3I/ATLAS

לקריאה נוספת
אבי לייב, חוצן, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2021
המרכז לחקר חפצים קרובי אדמה08-01-2014

קישורים חיצוניים

 שאלות ותשובות נפוצות על A/2017 U1



  הסיפור על אומואמואה, האורח הראשון ממערכת שמש אחרת, באתר TED, מתורגם לעברית, אפריל 2018



 הערות שוליים 

קטגוריה:גרמי שמיים
קטגוריה:אסטרואידים