התעתיק מלועזית לעברית

כללי התעתיק מלועזית לעברית הם מכלול הדרכים שמטרתן לתת מענה לצורך לתעתק שמות משפות שאינן שמיות לשפה העברית.

הדיון לגבי כללי התעתיק מלועזית לעברית החל כבר במסגרת ועד הלשון העברית, שפרסם את תקנותיו בכרך י"א של "לשוננו". הדיון הראשון בנושא במסגרת האקדמיה ללשון החל ב־29 באוקטובר 1969, במהלכו אושרו כללי התעתיק הישנים מלועזית לעברית ב־18 ביוני 1975 (ישיבה קכ"ג).

הכללים החדשים של האקדמיה ללשון העברית נקבעו לאחר הדיון השני בנושא, שנערך בין התאריכים 12 בינואר 2004 ל־21 במאי 2007 (תאריך אישור הכללים), כשהם מבטלים את הישנים. בישיבת מליאת האקדמיה ב־30 באוקטובר 2017 (ישיבה שנ"ה) אושר תיקון בכללים.

 התעתיק החדש 

העיצורים
 ההגה  התעתיק לעברית b  בּ (בלי ניקוד: ב) d  ד ð  ד' f  פ (רפה) g  גdʒ, ǧג' בכתיבים מושרשים ניתן לכתוב: דג', דז' h  הkק בכתיבים מושרשים ניתן לכתוב: כּ (בלי ניקוד: כ) l  ל m  מ n  נ p  פּ (בלי ניקוד: פ), פּ לא סופית גם בסוף מילה r  ר s  ס, ההגה s לא ייכתב ב־שׂ š ,ʃ  שׁ (בלי ניקוד: ש) t  ט, גם th באנגלית הנהגה tθת' (באנגלית – רק th הנהגה θ) בכתיבים מושרשים ניתן לכתוב: ס (בשמות ספרדיים)tsצ בגבול בין צורנים: טסtʃ, tšצ' בכתיבים מושרשים ניתן לכתוב: טשvו – בראש מילה תמיד, ובאמצע מילה אם אינה סמוכה לחולם או לשורוק (בכתיב לא מנוקד תיכתב ו' כפולה בהתאם לכללי הכתיב המלא) ב (רפה) – בסוף מילה תמיד, ובאמצע מילה בסמוך לחולם או לשורוק w  ו (בכתיב לא מנוקד כותבים ו' כפולה בהתאם לכללי הכתיב המלא). ראו גם הדיפתונגים להלןxח' בכתיבים מושרשים ניתן לכתוב: ח, כ (רפה) y  י (בכתיב לא מנוקד כותבים י' כפולה בהתאם לכללי הכ הניקוד). ראו גם הדיפתונגים להלן z  ז ž ,ʒ  ז'

התנועות
הערה: השימוש באות חי"ת נעשה רק לצורכי הדגמה.
התנועההתעתיק המנוקדבלי ניקודaבהברה פתוחהבהברה סגורהבאמצע מילה באם הקריאה א' או בלי סימן מיוחדרגילהבסוף מילה (חוץ מכתיבים מושרשים)באמצע מילהבסוף מילהסגורה כפליים סופית או המסתיימת ב־פּ, בּבשמות קצריםחָחָהחַחָחַתסומן ב־א (ראו האות א' להלן)eבהברה פתוחהבהברה סגורהלא תסומן ב־י' או בסימן מיוחדרגילהבסוף מילהבאמצע מילהבסוף מילהסגורה בסוף מילה אם ההגייה הרווחת היא מלעיליתסגורה כפליים סופיתחֵחֶהחֶחֵחֶחֵiחִייoוֹוuוּ

 הדו־תנועות 
ההדו־תנועות היורדות
הערה: השימוש במ"ם סופית נעשה רק לצורכי הדגמה.
 הדו־תנועה  התעתיק המנוקד  בלי ניקוד aw*  םָאוּ  םאו ew*  םֵאוּ  םאו ow  םוֹאוּ  םואו ay  םַיְ (בסוף מילה םַי)  םיי ey  םֶיְ (בסוף מילה םֵי)  םיי uy  םוּיְ (בסוף מילה םוּי)  םוי oy*  םוֹיְ (בסוף מילה םוֹי)  םוי
*הדו־תנועות aw ,ew ,oy תועתקו לפעמים לעברית בדרכים אחרות:
– aw: םוּ (בלי ניקוד: םו).
– ew: םֵי (בלי ניקוד: םי); םֶוְ או םַוְ (בלי ניקוד: אוו).
– oy: םֵ (בלי ניקוד – ללא סימן).

הדו־תנועות העולות
 בדו־תנועות העולות מותרות שתי אפשרויות – פירוק הדו־תנועה לשתי הברות באמצעות השימוש באות א' (לדוגמה: בּוּאֵנוֹס, ובכתיב חסר ניקוד: בואנוס), או בלי א' (לדוגמה: בְּוֵנוֹס, ובכתיב חסר ניקוד: בוונוס).
 הדו־תנועה [ya] תיכתב כ־יא.

הדגשים
 בדרך כלל לא מציינים הכפלת עיצורים בתעתיק, אבל אפשר לסמן הכפלה זו בדגש חזק אם רואים בכך צורך. לדוגמה: אַנָּה (Anna – שם באיטלקית, שפה שבה ניתנת חשיבות רבה יותר להגייה נכונה של עיצורים מוכפלים).
 כשההגיים [p] או [b] באים אחרי תנועה, ההברה נחשבת לסגורה ומנוקדת בהתאם (בתנועות a ו־e).
 מסמנים דגש ב־י' עיצורית הבאה אחרי התנועה i (לדוגמה: אַנְגְלִיָּה, בכתיב חסר ניקוד: אנגלייה).
 לא מסמנים דגש קל באותיות ג, ד, ג' (גימ"ל גרושה), ד' (דל"ת גרושה) ו־ת' (ת"ו גרושה).

האות א'
 הברה הנפתחת בתנועה תיכתב ב־א'.
 אפשר לציין תנועת a ב־א' כדי להימנע מעמימות בנוגע לצורת הקריאה של המילה. כמו כן, כדאי לכתוב אותה (בלי ה־א') בעיקר בשמות קצרים שאורכם שתי אותיות או שלוש. ראו התנועות, התנועה a לעיל והדיפתונגים העולים, חלק 2 לעיל. שמות שכבר כותבים אותם בלי א' לא יאבדו את הכתיב הנפוץ שלהם, וימשיכו להיכתב בלי א'.

התעתיק הישן של האקדמיה ללשון
עיצורים
תנועות ודיפתונגים
 התעתיק של ועד הלשון העברית 
 עיצורים 
 תנועות ודיפתונגים 
ראו גם
 רשימת עיצורים, רשימת תנועות
 אלפבית פונטי בינלאומי (IPA)
 אלפבית עברי
 פונטיקה, פונולוגיה, פונמה, הברה
 ניקוד
 כתיב עברי

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים
 על הברות ועל החלוקה להברות, באתר ויקיספר.
 רונית גדיש, התעתיק מעברית לאותיות לטיניות, באתר האקדמיה ללשון העברית, 7 במאי 2020

הערות שוליים

קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:עברית