הטבח בבית הספר למלאכה

הטבח בבית הספר למלאכה היה פיגוע ירי שהתרחש בבית הכנסת שב"בית הספר למלאכה" ביישוב כפר חב"ד, בא' באייר ה'תשט"ז, 11 באפריל 1956. בפיגוע נרצחו מדריך וארבעה תלמידים, תלמיד נוסף נפטר מפצעיו, וארבעה נוספים נפצעו קשה, מתוך עשרות פצועים. תמונות של סידורים מוכתמים בדם הופצו וגרמו זעזוע. על שם התלמידים שנרצחו הוקם דפוס בשם "יד החמישה", כתוצאה מכך מוכר הפיגוע גם בשם רצח יד החמישה.

ההיסטוריון בני מוריס הגדיר את הטבח בבית הכנסת כשיאו של "מסע פדאיון" שהחל ב-7 באפריל והסתיים ב-11 באפריל.

 הפיגוע 
אור לא' באייר ה'תשט"ז בשעה 8 בערב, עת היו התלמידים באמצע תפילת שמונה עשרה של ערבית בבית הכנסת שבתוך "בית הספר למלאכה", חדרו למתחם שלושה מחבלי פדאיון. האחד המתין ברכב, השני כיבה את החשמל והשלישי פתח ביריות. כמה מהנוכחים החלו להבריח את הילדים דרך החלונות. לאחר התקרית נמלטו שלושת המחבלים ולא נמצאו.

כשנדלק האור נמצאו מדריך וארבעה תלמידים שעמדו בסמוך לדלת, שוכבים הרוגים מתבוססים בשלוליות דם, וחמישה פצועים קשה. רק כעבור שעה באו כוחות ההצלה ופינו את הפצועים למרכז הרפואי בצריפין.

הנרצחים שמחה זילברשטרום (המדריך), ניסים עסיס ושלמה מזרחי נקברו בהר המנוחות, משה פרץ נקבר בבית העלמין שבעיר חיפה ואלברט אדרי בטירת הכרמל. כעבור זמן נפטר אחד הפצועים שנפצע קשה, תלמיד נוסף בשם עמוס אוזן, ונקבר בתל אביב.

על־פי דוח מודיעין של צה"ל מ-12 באפריל (וכן גם יומנו של הרמטכ"ל משה דיין ב-13–14 באפריל), מנתה חוליית הטרור שביצעה את הטבח 6 אנשים והובלה על ידי יונס מובארק, ובסוף פעולת הטרור היא הגיעה לרנתיס שבגדה המערבית, ושם "נתקבלה על ידי אנשי הלגיון".

 תגובות לפיגוע 
בעקבות הטבח, ב-12 באפריל שלח שגריר בריטניה בישראל, ניקולס, איגרת אישית לראש ממשלת ישראל, משה שרת, בה הוקיע את "הרצח הברוטלי הראוי לגנאי חמור מכרגיל". בעקבות הטבח, ב-12 באפריל כתב שרת ביומנו על "אווירת ערב מלחמה".

בעוד שב-9 באפריל, בעיצומו של מסע הפדאיון, פסל שר הביטחון דוד בן-גוריון פעולת תגמול לאור המספר הקטן יחסית של האבידות הישראליות ודרישת ארצות הברית לאפשר למזכ"ל האו"ם דאג המרשלד לצאת למסע דילוגים במטרה להשכין שלום, בעקבות הטבח בבית הכנסת הורה בן-גוריון לרמטכ"ל משה דיין להכין את צה"ל למלחמה וזימן את הממשלה לישיבת חירום ב-13 באפריל. הצנחנים הועמדו בכוננות, גויסו מספר חטיבות מילואים וחטיבת גולני נפרסה מול רפיח. ב-12 באפריל נפגש בן-גוריון עם דיין, ראש אמ"ן ומפקד חיל האוויר, ודן עמם בתוכניות מלחמה. למחרת הציע בן-גוריון בישיבת הממשלה לבצע פעולת תגמול נגד בסיס פדאיון ברצועת עזה, צעד שעלול היה לגרום למלחמה. השרים הסמיכו אותו להורות על פעולת תגמול לפי שיקולו במידה ויתחדשו התקפות הפדאיון. אולם בעקבות לחץ מצד מדינות המערב והאו"ם על נשיא מצרים גמאל עבד אל נאצר וחששות מצרים מפני מלחמה עם ישראל לפני שצבאה יהיה מוכן לקראתה, גרמו לשלטון במצרים להפסיק את פשיטות הפדאיון.

שלושה ימים לאחר הפיגוע הגיעו לביקור בכפר חב"ד הרבנים הראשיים הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג והרב יצחק נסים לחזק את ידי התושבים. תחילה היו שנרתעו וחשבו לעזוב את היישוב, בסיום השבעה קבע הרבי מלובביץ' "תענית שעות" ואמר כי "במקום שהתגלתה מידת הדין, תתגלה מידת הרחמים", ועודד את התושבים לפתח ולהגדיל את היישוב.

 התייחסות והנצחה 
במלאת שלושים לטבח, הונחה אבן פינה לבית דפוס והוצאת ספרים על שם הנרצחים, בשם "יד החמישה".
תקופה קצרה לאחר הפיגוע שלח הרבי מלובביץ' קבוצה של שלוחים, בהם הרב יהודא קרינסקי, לכפר חב"ד, כדי לחזק את התושבים אחרי האירוע הקשה.
ממוזער|כפר חב"ד, לאחר הפיגוע

שלושה ילדים, מניצולי הטבח, רואיינו בסרטו של הבמאי אילן אלדד "אנא ענה למכתבי".

קישורים חיצוניים










 יובל לטבח בכפר חב"ד באתר col
 טבח יד החמישה באתר col
 קטעי עיתונות על הרצח בכפר חב"ד באתר שטורעם

פרויקט מיוחד ב-COL: יובל לטבח בכפר-חב"ד, אתר col ניסן תשס"ו
 סקירה אודות הטבח, JEM 
"באפיסת כוחות סחבתי פצועים": הרב אשר קדוש מניצולי האסון משחזר 
 הסרט "אנא, ענה למכתבי" (1957), באתר הקולנוע הישראלי

 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: פיגועי ירי
קטגוריה:התקפות על בתי ספר בישראל
קטגוריה:רצח קטינים בישראל על רקע לאומני
קטגוריה:פיגועים במוסדות דת יהודיים
קטגוריה:מעשי טבח בישראל
קטגוריה:כפר חב"ד
קטגוריה:1956 בישראל
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-1956