תיל אבובי

תִל אָבֻּבִּי היה יישוב או אזור בבבל באלף הראשון לפנה"ס, אשר מקובל לזהותו עם העיר "תל אביב" המוזכרת בספר יחזקאל פרק ג ובה שכן הנביא יחזקאל עם גולי ממלכת יהודה בגלות בית ראשון. המידע אודות קיומו של היישוב התקבל מפיענוח לוח כתב יתדות אחד בשפה הבבלית ואין מידע מדויק על מיקומו. בעקבות הצטברות המידע אודות גולי יהודה בבבל וההקשר שנעשה בטקסט המקראי בין יישוב זה לנהר כבר, מעריכים חוקרים שהוא נמצא במרחב הגאוגרפי שבין העיר ניפור לעיר שורופק הקדומות, דרומית לבירת הממלכה, בבל.

מקורות המידע
לראשונה הופיע שמו של היישוב בפסוק בספר יחזקאל, ממנו ניתן להבין שגולי ממלכת יהודה, אשר הוגלו בידי נבוכדנצר השני, מלך בבל, בתחילת המאה השישית לפנה"ס, שכנו, בין היתר, ביישוב או אזור בשם "תל אביב" על גדות נהר כבר:

אימות לקיומו של היישוב נמצא בלוח כתב יתדות בבבלי משנת 511 לפנה"ס (תקופת שלטונו של דריוש השני - הממלכה האחמנית), שנמצא בחפירות העיר אור בדרום בבל. הטקסט בעל האופי המסחרי, נחתם בידי סופר בשם ארד-סין ביישוב "תִל אָבֻּובִּי". תעודה זו איננה מזכירה אנשים בעלי זהות יהודאית (התעודה נמצאת היום במוזיאון הלאומי של עיראק).

מעבר לאלה, אין כל מידע אודות היישוב, תושביו וקורותיו. היישוב איננו מוזכר בתיעוד הבבלי הארכאולוגי המוכר מתקופת גלות בבל, בדגש על אוסף תעודות אל יהודו, והאוספים העסקיים של משפחות מֻרָשֻ ואֶגִבִ.

משמעות השם וזיהוי היישוב
באכדית, משמעות המושג "תיל אבובי" היא "הישוב אשר נחרב בשיטפון/במבול". על רקע אזכורו של היישוב בספר יחזקאל יחד עם תעלת ההשקיה הגדולה, "נהר כבר", והיכרות המחקר עם ריכוז היישובים היהודיים במרחב ניפור-שורופק, העלו חוקרים את האפשרות שהיישוב נמצא באזור זה. העיר שורופק עצמה מוכרת ממצאי חפירות ארכאולוגיות וממיתולוגיה מסופוטמית כמוקד של שיטפון אסוני. סביב העיר נמצאו ממצאים המעידים על הצפה בסדר גודל משמעותי שהתרחשה במאה ה-30 לפנה"ס, במעבר שבין תקופת ג'מדת נצר לתקופת השושלות הקדומות של שומר וקרוב להתגבשות סיפור המבול בעלילות גילגמש. גיבור המבול בעלילות גילגמש, אותנפישתים, מוזכר בתיעוד האכדי כאחד ממלכיה הקדומים של העיר שורופק.

עם זאת, המושג "תיל אבובי" מופיע גם בטקסטים אכדיים נוספים, לאו דווקא רק בהקשר של יישוב מסוים, אלא גם כתיאור מצב של עיר ואזור. בחוקי חמורבי מהמאה ה-18 לפנה"ס (כ-1,300 שנים לפני התעודה שנכתבה בעיר אור) מופיע קטע בו נקרא האל אדד להעניש את מפר החוקים ובין היתר מתבקש להפוך את עירו לתל חורבות שאחרי שיטפון/מבול ("תִל אָבֻבִם"). שימוש במושג בהקשר זה נמצא גם בטקסטים אשוריים מתקופת תגלת פלאסר השלישי, תוכולתי-נינורתה הראשון, שלמנאסר השלישי וסנחריב. בתעודות אלה מתואר המושג "תיל אבובי" כמצב של חורבן לאחר שיטפון/מבול ללא קשר לאתר מסוים. על רקע זה העלו חוקרים את האפשרות שגם אזכורו בספר יחזקאל מתייחס לאזור מוכה אסון ולא ליישוב קונקרטי. הגדרתו של האתר/אזור כמוכה אסון מתאים לאסטרטגיה הבבלית לשכן גולים מממלכות שנכבשו, באזורים חרבים בבבל לשם שיקומם.

קשר בין תיל אבובי לשמה של העיר תל אביב בישראל
לשמה של העיר תל אביב קשר עקיף ליישוב "תל אביב" המוזכר במקרא. שמה של תל אביב ניתן לה על שם תרגומו של נחום סוקולוב לספרו של בנימין זאב הרצל, אלטנוילנד – "ארץ ישנה חדשה". סוקולוב בחר בשילוב של ישן וחדש במסורת היהודית – "תל" המציין עתיקות ו"אביב" המסמל התחדשות ופריחה. התוצאה הייתה שמה של עיר היהודים המוזכרת בספר יחזקאל, היא תל אבובי.

ראו גם
גלות בבל
תעודות אל יהודו
נהר כבר
תל אביב-יפו

לקריאה נוספת
בוסתנאי עודד, גלות ישראל ויהודה באשור ובבבל, פרדס, חיפה, 2010.
פיליפ ווקוסבוביץ, על נהרות בבל, סיפורה של גלות בבל, מוזיאון ארצות המקרא, 2015.
ויין הורוביץ, יהושע גרינברג ופיטר זילברג, על נהרות בבל, הוצאת מוזיאון ארצות המקרא והחברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 2015.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:ערים עתיקות שנהרסו
קטגוריה:מסופוטמיה
קטגוריה:יחזקאל
קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:יהדות בבל
קטגוריה:המאה ה-6 לפנה"ס