מתווה הכותל

280px|ממוזער|חלק מהאזור המיועד לעבור שיפוץ לפי המתווה, במתחם הגן הארכאולוגי ירושלים בסמוך לקשת רובינסון. בשמאל התמונה נראית עזרת ישראל שאמורה על פי המתווה להתרחב
מתווה הכותל הוא הסדר שלפיו הייתה אמורה להתרחב רחבת התפילה השוויונית בחלקו הדרומי של הכותל המערבי. בניגוד למצב הקיים, הגישה לרחבה אמורה הייתה להיות מתוך הכניסה הראשית לכותל, והיא אמורה הייתה להתנהל בידי מועצה שבה נציגי הזרמים הלא אורתודוקסים ונשות הכותל.

המתווה אושר בידי הממשלה בינואר 2016, אולם עקב התנגדות המפלגות החרדיות חזרה בה הממשלה וביטלה אותו ביוני 2017.

רקע
מאז כיבוש העיר העתיקה על ידי צה"ל במלחמת ששת הימים, הכותל המערבי מנוהל על ידי רב הכותל, תפקיד שהתקיים כבר מראשית תקופת המנדט הבריטי עד לשלטון ירדן במקום; זאת, לפי , שנקבעו על ידי משרד הדתות לפי חוק השמירה על המקומות הקדושים. תקנות אלו כוללות, בין היתר, איסור על הליכה בגילוי ראש והקפדה על לבוש הולם, ושבועות אחדים לאחר המלחמה הוצבה מחיצה ברחבת הכותל. רחבת הכותל גם חולקה לשניים באמצעות העמקת החלק המזרחי, ונקבע כי הרחבה העליונה תשמש להתקהלויות וטקסים והרחבה התחתונה תשמש כבית כנסת.

נשות הכותל היא קבוצה של נשים מזרמים שונים ביהדות שהתגבשה בשנות ה-80 ודרשה לאפשר חופש תפילה לנשים בכותל המערבי, תוך יציאה למאבק ציבורי ומשפטי. במהלך המאבק הן מקיימות בעזרת הנשים בכותל תפילה מדי ראש חודש, חלקן עטויות בטלית או בתפילין, לעיתים תוך עימותים עם מתפללות אחרות שמנסות למנוע מהן להתפלל ברחבה או להוציא ספרי תורה.

באפריל 2003 הורה בג"ץ, בהרכב של תשעה שופטים, על הכשרתו של אתר "קשת רובינסון" כמקום תפילה לנשות הכותל.

נשיא המדינה, ראובן ריבלין, התייחס בסוף 2017 למחלוקת סביב הכותל בנאום בפני יהודים בארצות הברית ואמר: "הסמל הזה של אחדות הפך לסמל של מחלוקת ואי הסכמה, וזה גורם לנו כאב רב".

אישור המתווה והקפאתו
בסוף ינואר 2016 אישרה ממשלת ישראל השלושים וארבע בראשות בנימין נתניהו את "מתווה הכותל" שלפיו הייתה אמורה להתרחב עזרת ישראל הסמוכה לכותל, המיועדת לתפילה מעורבת, ולעבור לניהול מועצה ציבורית שבה יהיו חברים גם נציגי הארגונים הלא אורתודוקסיים ונשות הכותל. לפי המתווה הכניסה לרחבה המעורבת הייתה אמורה להיות מן הכניסה הראשית לכותל. המתווה היה פשרה בין הזרמים הליברליים לגורמים הדתיים. המפלגות החרדיות קיבלו את המתווה בשתיקה, אולם בעקבות ביקורת בציבור החרדי והדתי איימו המפלגות החרדיות במרץ 2016 לפרוש מהקואליציה. בתגובה הוקמה ועדה לבחינה מחודשת של המתווה וביוני 2017 החליטה הממשלה על השהיית המתווה, אך להחלטה צורפה הנחיית ראש הממשלה "לפעול לבנייה ולהכשרה של רחבת התפילה הדרומית (אתר קשת רובינסון) וזאת במהירות האפשרית" ו"לוודא כי ניהול האתר יימשך במתכונתו הקיימת בשנים האחרונות" בעקבות הנחיית ראש הממשלה התקבלה ב-25 ביולי 2018 החלטת ועדת השרים מכוח חוק העתיקות, "לאשר ביצוע עבודות שימור מלוות חפירה, חפירות הצלה ועבודות פיתוח, לרבות שיפורים פיזיים, חזותיים ושיפור הנגישות לצורך תכנון, התאמה והסדרה של 'עזרת ישראל' באתר קשת רובינסון כמרחב קולט קהל", וזאת כפוף להוראות חוק התכנון והבנייה. בעניין החלטות אלה הוגשו עתירות לבג"ץ, ובהחלטה מפברואר 2026 הורה בג"ץ, בהרכב של שבעה שופטים, לקדם את מימושה של החלטת ועדת השרים מ-2018.

עיקרי המתווה
ברחבת הכותל תהיה כניסה אחת המחולקת לשלושה נתיבי בידוק - נשים, גברים ומעורב. בשלב זה כל אדם יבחר לאיזו רחבה הוא הולך. ברחבה הצפונית מנהג המקום אורתודוקסי, ובדרומית שוויוני בהתאם ליהדות הקונסרבטיבית, היהדות הרפורמית, וזרמים מודרניים ביהדות האורתודוקסית. בשתי הרחבות ספרי תורה, סידורים ושולחנות לקריאה בתורה.
תקנות השמירה על מקומות קדושים יתוקנו, ויאמר בהן: .
הרחבה השוויונית תהיה גדולה, רבת מפלסים, ותכלול רחבה מוגבהת ואת שטח הרחוב ההרודיאני, היא תחלוש על כמעט 900 מ"ר, שטח השווה לכ-70% מעזרת הגברים הקיימת, ולכ-130% מעזרת הנשים.
הרחבה תנוהל על ידי מועצה ציבורית במינוי ראש הממשלה ובה 6 נציגים לתנועה הקונסרבטיבית, לתנועה הרפורמית ולנשות הכותל; מהצד השני 6 נציגים ממשרד ראש הממשלה, משרד התפוצות ורשות העתיקות.
לשם ניהול הרחבה החדשה, תחזוקתה, ופרסום שירותי הדת שבה, משרד ראש הממשלה יקצה תקציב שנתי קבוע של לפחות 5,000,000 ש"ח.

ראו גם
חוק השמירה על המקומות הקדושים

קישורים חיצוניים

עיקרי המתווה, באתר התנועה הרפורמית

יצחק רייטר, פמיניזם בהיכל נשות הכותל ומאבקן בסטטוס-קוו ניתוח הסכסוך וחלופות להסדרי-תפילה חדשים בכותל המערבי, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2016.







הערות שוליים

קטגוריה:הכותל המערבי
קטגוריה:מחלוקות ופולמוסים ביהדות
קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה