פילון איש גבל

פילון איש גבל (ביוונית: Φίλων Βύβλιος; בלטינית: Philo Byblius; ידוע גם בשם פילון הרניוס, Herennius Philo; 64 – 141 לספירה) היה סופר והיסטוריון שחי בגבל (ביבלוס) בפיניקיה. פילון חיבר ספרי דקדוק והיסטוריה ביוונית, וכתב על המיתולוגיה וההיסטוריה של הפיניקים.

חייו
פילון נולד במאה הראשונה לספירה בגבל בפיניקיה, כיום ג'בייל שמצפון לביירות בלבנון.
על פי הסודא (המאה ה-10), פילון נולד בזמן עלייתו של נירון קיסר לשלטון וחי שנים רבות, מאחר שהוא אומר שהיה בן 78 בזמן שהרניוס סוורוס היה קונסול באולימפיאדה ה-220.

הוא חי ופעל בתקופת שלטונו של הקיסר הרומי אדריאנוס. שמו "הרניוס" מרמז על כך שהיה תחת חסותו של הקנסול הרומי הרמבוס סוורוס, שחסותו העניקה לפילון מעמד של אזרח רומי. חלק מעבודתו ידועה לנו בשמות בלבד; וחלק מכתביו שרדו רק בציטוטים מקוטעים אצל סופרים נוצריים.

ספריו
המיתולוגיה הפיניקית
פילון ידוע בעיקר בשל תרגומו ליוונית של המיתולוגיה הפיניקית אשר נכתבה על ידי סַכֻּניַתֹן (ביוונית "סנכוניאתון"), שנאמר עליו כי חי לפני מלחמת טרויה (בסביבות 1200 לפנה"ס), והיה היסטוריון, סופר וכוהן פיניקי אשר כתב על האלים והעולם. פרגמנטים מחיבורו של פילון נשתמרו בחיבור הכנה לבשורה של אוסביוס (בישוף קיסריה במאה הרביעית לספירה) תעודות שנמצאו באוגרית מאשרות את הציטוט מן הסופר הפיניקי. פרופ פ' ב. פורבס מאוניברסיטת אדינבורו, התייחס אל היסטוריון הפיניקי סכניתן וכתב כי מסמכים מהמאה ה-14 לפנה"ס מאוגרית, שפורסמו מ-1929 "הוכיחו באופן סופי שסכניתן הוא ללא ספק דמות אמיתית לאור ההתכתבויות הרבות בינו לבין טקסטים הנ"ל".

הספר של פילון על המיתולוגיה הפינקית כלל שמונה כרכים. והוא התייחס לתיאור בריאת העולם, האלים והמיתולוגיה, שמו הוא "ההיסטוריה הפיניקית" (Φοινικικη ιατοαρια או Φοινικικια). המידע על ספריו של פילון על ההיסטוריה הפיניקית ידוע לנו בעיקר מהקטעים המצוטטים אצל אוסביוס בספרו "הכנה לבשורה" נמצאו 35 השוואות של הקטע המצוטט באוסביוס עם ציטוטים של אותם קטעים במקומות אחרים, ומתוך בדיקות אלו עולה כי אוסביוס ציטט במדויק את פילון. עם זאת, מספר הקטעים המצוטטים אצל אוסביוס אינו גדול, ואנו יודעים כי הרבה הושמט, לדוגמה, שתי האטימולוגיות שצוינו בלידוס אינן נמצאות בקטעים של אוסביוס, ואלה נראים לפחות שונים במקצת ממה שניתן למצוא בציטטות של אוסביוס. אוסביוס מצטט את פילון רק במקום שבו הוא מאמין שפילון יעזור לו להצביע על הנצרות כעדיפה על פני הפגאניות.

חוקר המקרא הגרמני אוטו אייספלדט, שהתמחה בחקר תרבות הפיניקים (שקרבתה לחלקים מהמקרא הוכחה בעבר), על פי ממצאי האוגריתית. אייספלדט מסתמך בפירושו על שני קטעים מכתבי פילון מגְבַל, העוסקים בתיאור דומה למה שאנו מוצאים במקרא. על פי כתביו של סכינתן, סיפור הבריאה הפיניקי מתחיל באֵלָה בשֵם בָּאאוּ (Baau). באאו ה'אם הראשונית' האלה האם מתוארת על ידיו בתור - לילה. האלה מופיעה במיתוסים: האכדי, הבבלי, הפיניקי והשומרי, בשמות האלה בָּאאוּ (Baau), האלה באהו (Bahu) או האלה בוהו (Bohu). חוקרים מוצאים קשר בין המיתולוגיה הפיניקית לבין הביטוי "תֹהוּ וָבֹהוּ" המופיע ב ומקשרים את תהו אל האלה תיאמת המופיעה באפוס אנומה אליש הבבלי ואת בהו אל האלה הפיניקית באאו. בקטע אחד המובא שם, מוצגת "סצנת־בראשית" ובה שני האלמנטים הקדומים, הרוח והכאוס, כשהרוח נושבת על פני הכאוס האפֵל. לאחר מכן בא תיאור של רוח זו כאחוזת תאווה־מינית.

פילון מתאר בכתביו את התהוות העולם במסורת הפיניקית, ראשית הפולחן וייסודה של התרבות החומרית. לעומת התיאור הקצר בבראשית, הבא כהערות לוואי לשמות המייסדים, הרי בכתביו של פילון מגבל מתואר נושא זה בהרחבה. לאחר סיפור בריאת העולם הוא מספר על המצאת המזון, המצאת התפילה לאל בעת בצורת, המצאת האש, המצאת הבית והמחסה, המצאת מגן לגוף מעורות חיות, קביעת המועדים ולאחר מכן המצאת הציד והדיג, המצאת הברזל המצאת לחשים והגדת עתידות, המצאת החקלאות ועוד.

פילון מרבה לתאר בכתביו את האל הכנעני אל, ומזהה אותו עם קרונוס היווני.

מיתוס פיניקי שנמסר מפי פילון מגבל מספר שאיש בשם אוסוס שנלכד ביער בוער, כרת עץ, דחף אותו לים וכך ניצל מן האש, וזה היה הפיניקי הראשון שהפליג בים.

חיבורים אחרים
 על ערים ואנשיהן המפורסמים - חיבור בן שלושים ספרים, שקטלג ערים עם אזרחיהן המפורסמים. נתחבר בראשית המאה השנייה לספירה, וזאת על-סמך האישים הידועים ברשימה, שהמאוחר בהם היה פעיל בימי הקיסרים אוגוסטוס וטיבריוס. ניתן להניח שהרניוס פילון עצמו השתמש ברשימה מוכנה שנתחברה בימי טיבריוס. לחיבור נעשה תקציר על ידי המדקדק איליוס סרנוס (Aelius Serenus) והוא שימש כאחד המקורות העיקריים שנסמכו עליו המדקדק הסיכיוס מאלכסנדריה (המאה ה-5 או ה-6) וסטפנוס מביזנטיון (המאה ה-6).
 על מילים נרדפות - מילון של מילים נרדפות, ששרד תקציר שלו מאת אמוניוס גרמטיקוס .
 על רכישה ובחירה של ספרים - אוסף של סופרים מדעיים ועבודותיהם המאורגנות לפי קטגוריה.
 ביוגרפיה של הקיסר אדריאנוס - היסטוריה של חייו. החיבור אבד.

 הרניוס פילון על היהודים 
בחיבורו על ההיסטוריה הפיניקית, פילון נוגע גם בענייני היהודים. על פי לידוס, שמו של האל היהודי "יאו" (Iao), משמעותו בשפה הפיניקית על פי הרניוס, "אור התבונה". לידוס טען גם כי על פי הרניוס, השם הפרטי הרומאי "וארו" (Varro) משמעותו בקרב הפיניקים, "היהודי". הסבר זה נראה על פניו שנובע מהדמיון בצליל של השמות "וארו" ו"עברי" (ביוונית: Ἑβραἴος). על פי אוריגנס, הרניוס פילון כתב חיבור על היהודים, בו הטיל ספק באותנטיות של הספר על היהודים המיוחס להקטאיוס איש אבדרה וטען כי אם הספר אכן אותנטי, הקטאיוס ככל הנראה נסחף על ידי כוחות השכנוע של היהודים וקיבל את תורתם. יש להניח שפילון מתכוון כאן לאותו חיבור של הקטאיוס על היהודים שיוספוס מצטט מתוכו בספרו נגד אפיון ומיוחס לפסאודו-הקטאיוס. גם אצל אוסביוס נאמר שפילון כתב חיבור על ההיסטוריה של היהודים.

על פי סטפנוס מביזנטיון, פילון הזכיר בכתביו את העיר יפו וכתב שהיא נמצאת בפיניקיה בסביבתה של יבנה. אזכור זה לקוח מתוך חיבורו "על ערים ואנשיהן המפורסמים". הכללתה של יפו בפיניקיה היא ביטוי לפטריוטיות הפיניקית של פילון, מאחר שמאז כיבושיו של שמעון התרסי, הפכה העיר לחלק מיהודה.

פוטיוס (המאה ה-9) ציין בביבליותקה שלו שהמדקדק המצרי הלאדיוס (המאה ה-4 לספירה) כתב "דברי שטות" על כך שמשה נקרא "אלפא" משום שבגופו דבקה צרעת ושבדבר "השקר הזה" הלאדיוס מסתמך על פילון (Helladius, Chrestomathia, apud: Photius, Bibliotheca, Cod. 279, p. 529b).

קישורים חיצוניים


 ייסוד התרבויות במסורת העברית, הכנענית והשומרית, באתר כותר, מתוך: עולם התנ"ך - בראשית, פרק ד
 ישראל שצמן, רחל צלניק-אברמוביץ, רומא: אימפריאליזם ואימפריה, האוניברסיטה הפתוחה, עמוד 105


הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:היסטוריונים מן העת העתיקה
קטגוריה:ילידי 64
קטגוריה:נפטרים ב-141
קטגוריה:פיניקים
קטגוריה:גבל