ברכה פולד (שיר)

ברכה פולד הוא שמו של שיר שחיבר נתן אלתרמן. ברכה פולד הוא שמה של לוחמת הפלמ"ח שנהרגה בליל וינגייט מאש הצבא הבריטי, ושמה של אוניית המעפילים האיטלקית "ברכה פולד" שקיבלה את השם לציון זכרה של הלוחמת.

השיר פורסם על ידי נתן אלתרמן בטורו "הטור השביעי", ב"עיתון דבר" מיום 25 באוקטובר 1946.

 רקע 
ממשלת המנדט הבריטי, שהחלה שלטונה בארץ ישראל בשנת 1922 (צבא בריטי כבר נכנס לארץ, בשנת 1917), סייעה בתחילה לעלייתם של יהודים ארצה, בהתאם למנדט שקיבלה להקמת בית לאומי ליהודים בארץ ישראל ברוח הצהרת בלפור. בהמשך, עקב התנגדותם של הערבים, ומתוך רצון לשמור על השקט האזורי, החלו הבריטים להטיל הגבלות על העלייה, אשר החמירו בהדרגה בשנות שלטון המנדט וזאת בהתאם לכללי הספרים הלבנים.

בשנת 1945 הוקמה תנועת המרי העברי שהיוותה ארגון גג של המחתרות העבריות בארץ ישראל, ותיאמה את פעולות ההתנגדות לשלטון הבריטי, כולל פעולות ההעפלה.

בלילה שבין 24 ו-25 במרץ 1946, קיימה התנועה את אחת הפעולות הגדולות של הורדת מעפילים בחוף תל ברוך. ברכה פולד השתתפה במבצע כמפקדת חוליה. בהיתקלות בין החוליה לבין נגמ"ש בריטי שהגיע למקום, נורתה ברכה, ונפצעה פצעים אנושים, שהביאו למותה תוך כדי חקירתה במטה המשטרה הבריטית ביפו. הלילה והפעולה קיבלו את השם ליל וינגייט.

ב-9 באוקטובר 1946, הפליגה מאיטליה, אוניית המעפילים אליהו גולומב, ששמה הוסב לברכה פולד, על שמה של ברכה שנהרגה בליל וינגייט. האנייה שמנועה התקלקל, נגררה על ידי הבריטים לנמל חיפה, שם פרצה תגרה כשנעשו ניסיונות להוריד את המעפילים מהאנייה.

בסופו של דבר, גורשו המעפילים למחנות המעצר בקפריסין.

 השיר 
"הטור השביעי", טורו של המשורר נתן אלתרמן החל להופיע ב"דבר" בינואר 1943, ובתקופת המנדט הבריטי עסק בעיקר בחידודים כנגד הבריטים ובזכות הפלמ"ח ו"ההגנה" שנלחמו כנגדם.

בעקבות גירוש מעפילי הספינה ברכה פולד, כתב אלתרמן את השיר ברכה פולד, בו הוא קושר בין האישה הלוחמת, לבין הספינה. בשיר מתייחס אלתרמן לספינה כאילו היא האישה ברכה, שלא מתה, אלא חזרה כאונייה. . ברכה פולד נפלה תוך שהיא מחפה על הורדת מעפילים, ולפי אלתרמן, חזרה כאונייה, כמו .

אלתרמן מעביר בשיר ביקורת על שלושה גורמים.
 על המגרשים הבריטים שהרימו אגרוף, ושוב הוא רומז כי הבריטים שהרגו את ברכה, חוזרים ומגרשים אותה אל הים. ,
 על אנשי היישוב, שעשו מרחק רב מאז "ליל וינגייט", בו תנועת המרי נערכה להגן על ההעפלה בכוח הנשק, ובו נפלה ברכה פולד, עד לגירוש הנוכחי של מעפילי הספינה הנושאת את שמה, שעבר ללא כל תגובה ובאדישות גמורה, מעבר לכרוזים שניתלו על הקירות,ראו לדוגמה כרוז שמופיע באתר הספרייה הלאומית של מפלגת פועלי ציון אחדות העבודה בתגובה לגירוש הספינה https://www.nli.org.il/he/sheets/NNL_EPHEMERA997001543740405171/NLI וממליצים לאחרים להמשיך במאבק, עסוקים האנשים בשינה, ובעשיית כסף. 
הוא אומר, כי בעצם ברכה חזרה כאונייה, לראות אם גם הפעם עומדת איזו ברכה על החוף שמחכה לחפות על המעפילים. 
ונוזף בהם, כי לא עשו אפילו אלפית, ממה שעשתה ברכה, כאשר מסרה את חייה, בעוד שהם אלה שקראו לה, בפלקטים על הקיר, להמשיך במאבק. .
 הגורם השלישי עליו מעביר אלתרמן ביקורת, כמו בשירים נוספים שלו, הוא יהדות ארצות הברית, אשר במקום לעמוד לצד המעפילים, הם ישנים.  
וכשם שיש לו ביקורת על יהודי ברונכס, הוא אינו חושך שבטו מיהודי ברוקלין. .

הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1946
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן אלתרמן
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל