נשיא צ'ילה

250px|ממוזער|נשיא צ'ילה סבסטיאן פיניירה לוחץ את ידו של נשיא המדינה ראובן ריבלין, בעת ביקורו בבית הנשיא, יוני 2019
נשיא צ'ילה (בספרדית: Presidente de la República de Chile) הוא ראש המדינה והאדם העומד בראש ממשלת צ'ילה. הנשיא אחראי גם על הממשל הראשי וגם על הממשל הפרובינציאלי. אף על פי שתפקידו ומשמעותו השתנו לאורך ההיסטוריה של צ'ילה, הנשיא הוא הפוליטיקאי הבכיר במדינה ובעל הסמכויות הביצועיות העיקריות. ב-18 בספטמבר 1925 השיבה החוקה לנשיא הרפובליקה את סמכויותיו, חתמה את הגולל על שלטון הפרלמנט וכוננה משטר נשיאותי.

החוקה הנוכחית התקבלה ב-1980 בזמן המשטר הצבאי בהנהגת אוגוסטו פינושה. החוקה הגבירה את כוחו של הנשיא ומיסדה את השתתפותם של מפקדי הצבא בשלטון. לאחר תבוסת פינושה במשאל העם של 1988 בוצעו שינויים בחוקה שצמצמו את כוחו של הנשיא ואת ההשפעה של הצבא. דיונים לגבי רפורמות נוספות ממשיכים להיערך.

בראש הרשות המבצעת עומד הנשיא, והוא גם ממנה את השרים. הנשיא נבחר לתקופה של 4 שנים ואינו יכול להיבחר מיד לאחר סיום תקופת כהונתו. ממלא מקום נשיא צ'ילה במקרה של הפסקת כהונה או נבצרות הוא שר הפנים: בניגוד לתקדים המקובל במדינות שבהן אין תפקיד נפרד של ממלא מקום נשיא המדינה, תוארו של שר הפנים כשהוא ממלא את מקום הנשיא הוא "סגן הנשיא".

הנשיא הנוכחי של צ'ילה הוא גבריאל בוריץ' שנכנס לתפקיד ב-11 במרץ 2022.

 התפקיד 
 דרישות 
החוקה של 1980, אשר התקבלה בזמן הממשל הצבאי בהנהגת אוגוסטו פינושה הגבירה את כוחו של הנשיא, מיסדה את השתתפותם של מפקדי הצבא בשלטון, ויחד עם התיקון שלה משנת 2005, מתווה את הדרישות לתפקיד הנשיא. במקור, הנשיא חייב להיות אזרח יליד הטבע של המדינה או שנולד בחו"ל להורים או סבים או סבים צ'יליאנים. הנשיא חייב להיות גם בן 35 לפחות, ולעמוד בכל הדרישות כדי להפוך לסנאטור.

בנוסף, על הנשיא להיות בעל זכות הצבעה כאזרח צ'יליאני מלא, לא איבד את זכות ההצבעה בגלל אי שפיות, לא נשפט או נידון על פשע חמור או התנהגות טרור, ולא נדון על ידי בית המשפט לחוקה לפי סעיף 8 של החוקה של צ'ילה.

 בחירות 
סעיף 26 לחוקה מפרט את השיטה בה נבחר הנשיא. הנשיא ייבחר בהצבעה ישירה, ברוב מוחלט של הקולות התקפים. על מנת לזכות בבחירות בסיבוב הראשון, על מפלגת המועמד הזוכה לקבל יותר מ-50% מהקולות הכשרים.

הבחירות יתקיימו ביום ראשון השלישי של חודש נובמבר של השנה מיד לפני סוף כהונת הנשיא. אם יש יותר משני מועמדים בבחירות לנשיאות ואף אחד מהם לא הצליח להשיג יותר ממחצית הקולות, ייערכו בחירות חדשות. הבחירות השניות ("ההצבעה") יתקיימו ביום ראשון הרביעי לאחר הבחירות הראשונות, והבחירה תהיה מוגבלת לשני המועמדים בעלי הרוב היחסי הגבוה ביותר.

 כהונה 
על פי חוקת 1828, יכהן הנשיא בתפקיד במשך ארבע שנים, ללא אפשרות של בחירה חוזרת מיידית לכהונה אחת נוספת. בשנת 1833, הכהונה הנשיאותית שונתה ל-5 שנים, עם אפשרות לבחירה מחדש מיד לאחר סיום הכהונה לתקופה נוספת אחת, לתקופה המוגבלת לשני כהונות רצופות (דהיינו 10 שנים בסך הכל). לאחר מכן, ברפורמה החוקתית בשנת 1878, האפשרות לבחירה חוזרת נפסלה. על פי חוקת 1925 יכהן הנשיא לתקופה בת שש שנים, ללא אפשרות לבחירה מיידית מחדש.

בטקסט המקורי של חוקת 1980, הנשיא כיהן במשך שמונה שנים ללא אפשרות לבחירה מיידית מחדש. שינויים בחוקה, שנקבעו בתקופת ממשלתו של הגנרל אוגוסטו פינושה, אפשרו את האפשרות יוצאת הדופן של בחירתו מחדש לכהונת הנשיא במשאל עם שהתקיים באוקטובר 1988, בו התבקשו האזרחים לענות ב"כן" או "לא" לגבי המשך שלטונו של פינושה. מפלגות האופוזיציה התאחדו לקראת משאל העם של 1988 ועשו רבות כדי לשכנע את הציבור כי הדחת פינושה לא תעלה לשלטון את המפלגות הקומוניסטיות ותשיב לצ'ילה את המסורת הדמוקרטית שלה. מסע ה"לא" הצליח ופינושה נאלץ להכריז על בחירות בדצמבר 1989. לאחר מכן, במעבר לדמוקרטיה קבע משאל העם של 1989 קדנציה ראשונה של ארבע שנים לנשיאות (1990–1994), ולאחריה קדנציות של שמונה שנים, ללא אפשרות לבחירה מיידית מחדש. עם זאת, ב-4 במרץ 1994 הופחתה תקופת הנשיאות לתקופת כהונה של שש שנים, ללא בחירה מיידית מחדש.

על פי הרפורמה החוקתית 2005, הנשיא מכהן ארבע שנים ללא אפשרות של בחירה חוזרת מיידית לכהונה אחת נוספת (משמע, נשיא שסיים תקופת כהונה בת ארבע שנים יוכל להיבחר מחדש לאחר תקופת צינון בת ארבע שנים גם כן). נשיא לשעבר עשוי להיבחר שוב לאחר שסיים את כהונתו הראשונה. אין גבול למספר הפעמים שאדם יכול לרוץ למועמדות אם לא כיהן בעבר כנשיא.

הנשיא מתחיל ומסיים את כהונתו ב-11 במרץ.

 קישורים חיצוניים 



*
2017 05
קטגוריה:צ'ילה: פוליטיקה