אבוא בחיל להתיצבה

אָבֹא בְחִיל לְהִתְיַצְּבָה (לעיתים: אֱלֹהֵי הָרוּחוֹת לְכֹל בָּשָׂר), הוא פיוט הלכתי מסוג "סדר", לשבת הגדול, שכתב רבי יוסף טוב עלם (ריט"ע), המפרט את הלכות פסח, החל מבדיקת חמץ, דרך הגעלת כלים ואפיית המצות, ועד לליל הסדר. 

חלקו האחרון הפותח במילים חֲסַל סִדּוּר פֶּסַח, התפרסם בעקבות הכנסתו להגדה של פסח, והוא נאמר גם בסיום ליל הסדר.

 מטרת הפיוט 
הפיוט הוא החלק השביעי בקרובה "אלהים בצעדך הכות פתרוס" לשבת הגדול הנהוגה בנוסח אשכנז המזרחי, והוא כולל שלשה חלקים: רשות, תוכן וסיום.

ככל הנראה, מקורו של ריט"ע בשילוב פיוט הלכתי כזה, מעין "אזהרות" לפסח, בתוך הקרובה לשבת הגדול, הוא הפיוט ההלכתי האנונימי "אדיר דר מתוחים" (ייתכן שמקורו איטלקי), שבאירופה שולב בתוך קרובתו של יניי "אוני פטרי רחמתיים" שנהגה בשבת הגדול. במנהג קהילות שונות עד היום, משולב 'אדיר דר מתוחים' בקרובה של יניי לפני הסילוק, וכנראה משום כך כתב ריט"ע את פיוטו שלו במיקום זהה. פיוט זה דומה בדברים רבים לפיוטו של ריט"ע, וכנראה שימש לו מודל לחיקוי, הן בעצם הרעיון לשלב פיוט הלכתי כ"סדר" בקרובה לשבת הגדול, והן בתכניו.

מהרי"ל כותב כי ישנה חובה לקיים בשבת הגדול את דרשת שבת הגדול כדי ללמד לציבור את הלכות הפסח המרובות, וכי הפיוט ההלכתי נועד מעיקרו לקיים חובה ציבורית זו. ערוך השולחן ציין כי באמירת הפיוט יוצאים ידי חובת הדרשה בהלכות הפסח, משום שבדרשה עצמה מרבים הדרשנים בפלפול ואינם עוסקים בהלכה.

 רשות לפיוט 
הפיוט פותח בפיוט "רשות", בו מבקש הש"ץ רשות להתחיל לבאר את הלכות פסח. לרשות שישה בתים ובכל אחד ארבע שורות, כאשר האקרוסטיכון יוצר א"ב. כך לדוגמה הבית הראשון:

 גוף הפיוט 
גוף הפיוט מורכב מארבעים בתים בני ארבע שורות, כאשר האקרוסטיכון של הבתים יוצר בתחילה את הא"ב, ולאחר מכן את שם המחבר יוסף הקטן בר שמואל חזק.

הבתים מ-א' עד ת' עוסקים בהלכות ביעור חמץ והגעלת כלים ובאפיית המצות, והבתים החותמים את שם המחבר עוסקים בדיני ליל הסדר.

הבית הראשון לדוגמה:

 סגנון הפיוט ההלכתי ואופי ההלכה בו 
מקורותיו ההלכתיים של ריט"ע הם בעיקר התלמוד הבבלי ובעל הלכות גדולות. ריט"ע מתנסח בצורה מדויקת, ומקפיד שלא לחזור על עצמו. מאידך, בחלק זה אין משקל כלל. פעמים רבות ההלכות מצוטטות מהמקורות כלשונן. 

בניגוד לפיוט "אדיר דר מתוחים", המקצר עד מאוד בהלכות ליל הסדר, ועוסק בעיקר בענייני חמץ ומצה, ריט"ע דווקא מרחיב בתיאור הלכות הסדר, ומקדיש לכך קרוב לחצי מהפיוט.

 חסל סדור פסח 
בסיום הפיוט ישנם שני בתים נוספים היוצרים שוב באקרוסטיכון את הסיומת "חזק":

קטע זה הועתק מסוף הפיוט וצורף גם לסיום ליל הסדר תוך שינוי המשמעות. המשמעות המקורית הייתה בקשה שכאשר זכינו לסדר את הלכות הסדר במהלך הפיוט, כן נזכה לעשותו בליל הסדר הקרוב. כאשר אומרים אותו בליל הסדר עצמו, המשמעות היא שכאשר זכינו לסדר את ליל הסדר (ללא קרבן פסח), כן נזכה לעשות את ליל הסדר המלא, עם קרבן פסח.

 השפעה 
הפיוט זכה למעמד של דעה הלכתית בעיני הפוסקים, ובעלי התוספות במסכת פסחים מצטטים אותו מספר פעמים ודנים בדבריו.

 פירושים על הפיוט 
רבי שמואל מפלייזא, מבעלי התוספות, כתב פירוש על הפיוט; קיצור הפירוש נדפס באור זרוע בסוף הלכות פסח.

בשנת תשס"ה הוציא מכון ירושלים את הפיוט עם פירושו של ר"ש מפלייזא במהדורה מוערת ומוגהת על פי כתבי יד.

 לקריאה נוספת 




 קישורים חיצוניים 

 איתי מרינברג, חסל סידור פסח - אמנות השיר, באתר הפיוט והתפילה
 הרב עזריאל זילבר, "'קמעא לשתות מים יכנס': הלכה בפיוטו של רבינו יוסף טוב עלם", ממעין מחולה יג (תשס"ח), עמ' 26–29.
 יעקב עציון, "'חסל' נוסח ריה"ל", מוסף "שבת", מקור ראשון, י"א בניסן תשע"ג.

 הערות שוליים 

קטגוריה:פיוטים לפסח
קטגוריה:חלקי קדושתאות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון