מבצע מורמבצווינה

מבצע מורמבצווינה (אנגלית: Operation Murambatsvina) בשמו הרשמי, המבצע השבת הסדר על כנו (וידעו גם בכינוי הגנאי להזיז את הזבל), הוא מבצע לפינוי משכנות עוני שנערך בזימבבואה. הפינוי החל ב-19 במאי 2005 ועל פי הערכת האו"ם השפיע ישירות על לפחות 700,000 איש שאיבדו את מקום מגוריהם או את פרנסתם, וכן השפיע בעקיפין על כ-2.4 מיליון אנשים. נשיא זימבבואה, רוברט מוגאבה ופקידי ממשל נוספים תארו את המבצע כצורך הכרחי למיגור בנייה ומסחר לא חוקיים וכן למנוע התפשטות מחלות זיהומיות באזורים אלה. המבצע ספג ביקורת וגינויים מצד מפלגות האופוזיציה, קהילות נוצריות וארגונים לא-ממשלתיים בזימבבואה וכן מהקהילה הבינלאומית. האו"ם תיאר את הקמפיין כמאמץ לגרש ולהפוך לחסרי בית אוכלוסיות עירוניות וכפריות עניות.

 האטימולוגיה של המילה מורמבצווינה 
המילה מורמבצווינה (Murambatsvina) שימשה במקור אנשי השונה כתואר לעובדים קהילתיים. האחרונים, היו מועסקים על ידי משרד הבריאות כדי לשפר את רמת התברואה ולהפיץ מידע בנושא בריאות. בשפת השונה משמעות המילה מורמבצווינה הוא להיפטר מהזבל. הבחירה במילה משקפת את מטרתה של ממשלת זימבבואה במבצע.

 רקע 
מבצע מורמבצווינה יצא לפועל על ידי מפלגת השלטון ZANU-PF (האיחוד הלאומי האפריקאי זימבבואה - חזית פטריוטית). יושב ראש המפלגה ג'יימסון קוראשא (Dr. Jameson Kurasha) הכריז על המבצע שבועות ספורים לאחר בחירות שנויות במחלוקות. מפלגת האופוזיציה, התנועה לשינוי דמוקרטי (Movement for Democratic Change), טענה כי הייתה הונאת בחירות מסיביות. היה חשש למהומות בעקבות הבחירות.

הנשיא, מוגבה, אמר שהמבצע נדרש על מנת "להחזיר את השפיות". הוא תיאר את התוכנית "כמסע להתחדשות עירונית". השר לפיתוח עירוני, איגנטיוס מורגן צ'ומבו (Ignatious Morgan Chombo) תיאר את המבצע במונחים של השבת הסדר על כנו: "האנשים הללו הופכים את המדינה לבלתי ניתנת לשליטה באמצעות הפעילות הפלילית שלהם". מפכ"ל המשטרה הוסיף כי מבצע מורמבצווינה נועד כדי "לנקות את המדינה מהמוני חרקים שנחושים להרוס את הכלכלה." בעוד המשטרה ביצעו את רוב ההריסות, בתמיכת הצבא ושירות הנוער הלאומי (פעילות חובה לצעירים בזימבבואה). לתושבים שבתיהם נהרסו נאמר לחזור לאזורים כפריים מהם הגיעו במקור.

 השלכות 
תושבי זימבבואה מכנים את המבצע "הצונאמי של זימבבואה" ומשווים את ההרס של צונאמי להרס שהתרחש בעקבות מבצע מורמבצווינה. המבצע השפיע על רוב הערים הגדולות במדינה וממשלת זימבבואה הצהירה על כוונתה להרחיב את המבצע גם לאזורים כפריים. הערכות על מספר אנשים שהושפעו מהמבצע אינן אחידות וקיים בניהן פער גדול. ההערכה של האו"ם טוענת שפינוי התושבים הוביל לאבטלה ישירה של 700,000 ועוד 2.4 מיליון אנשים הושפעו ברחבי המדינה. פורום ארגוני זכויות אדם הזימבבואי העריך ש-64,677 משפחות פונו, הכוללות סך של 323,385 אנשים (הערכה זו התבססה על נתונים מ-45 יישובים). עם זאת, לדברי המשטרה רק 120,000 אנשים נפגעו.

על אף הפער במספרים, מספר גדול של אנשים הושפעו מהמבצע ורבים היו זקוקים לסיוע חירום ויישוב מחדש בעקבות אובדן בתיהם ופרנסה. אזרחים רבים נאלצו לחזור לאזורים כפריים, אך רבים אחרים הפכו לחסרי בית ונאלצו להתגורר בצידי הדרכים, באזורים ופתוחים ובכנסיות.

הגינוי למבצע היה הן ברמה המקומית והן ברמה הבינלאומית. אנה טיבאיג'וקה, מנכ"לית מרכז האו"ם להתיישבות האדם, מונתה על ידי מזכ"ל האו"ם לשליחה מיוחדת לחקור את השפעת פינוי משכנות העוני. הדו"ח הועבר לממשלת זימבבואה ב-21 ביולי 2005 ופורסם יום למחרת לציבור הרחב. הדוח קורא לעצור מידי את המבצע ולהפסיק את הריסת משכנות העוני, ומגדיר את המבצע כ"אסון יזום" אשר הפר את החוק הבינלאומי ומוביל למשבר הומניטרי רחב היקף. הצעדים שנקטה הממשלה מתוארים כחסרי הבחנה וכגורמים לסבל אנושי רב.

 סיבות אלטרנטיביות למבצע 
ממשלת זימבבואה טענה כי מבצע מורמבצווינה נועד על מנת להחזיר את הסדר על כנו אולם תזמון המבצע, בסמוך לבחירות, בשילוב ההרס וחוסר היציבות שהמבצע הביא העלה השערות כי היו סיבות אחרות למבצע:
 פגיעה בתומכי האופוזיציה: מפלגת האופוזיציה התנועה לשינוי דמוקרטי טענה כי הסיבה העיקרית שהממשלה פתחה במבצע מורמבצווינה הייתה הענשת העניים שהצביעו עבורה בבחירות לפרלמנט בחודש מרץ. הערים בהן התקיים המבצע היו ערים בהן הייתה תמיכה לתנועה לשינוי דמוקרטי. אולם, טענה זו מתעלמת מהעובדה שגם תמוכי הממשלה, כולל ותיקי מלחמת השחרור, פונו גם הם ממשכנות העוני.
 החלשת האופוזיציה: כמה פרשנים הדגישו דמיון בין מבצע מורמבצווינה לבין מהלכים פוליטיים בשנות השמונים. אז, מוגבה נאבק באנשי צפון נדבלה (Northern Ndebele people) במבצע Gukurahundi. היו ספקולציות, שלכאורה, הממשלה מבקשת להחליש את התנועה לשינוי דמוקרטי, כפי שעשתה בעבר לאנשי צפון נדבלה ולגרום לה להתאחד עם מפלגת השלטון.
 שליטה במחאה פוליטית: עוד לפני הבחירות היו טענות כי תוצאות הבחירות נקבעו מראש והן לא יהיו הוגנות או חופשיות. הארכיבישוף הקתולי של זימבבואה, Pius Ncube, פעיל זכויות אדם ומבקר חריף של הממשלה, קרא בפומבי להתקוממות לא אלימה. התמודדות עם חוסר השקט שהביאו איתן הבחירות התאפשר ביתר קלות כאשר הממשלה פיזרה את תומכי האופוזיציה והמתנגדים לאזורים כפריים נידחים.
 משבר כלכלי: זימבבואה עמדה בפני משבר כלכלי חסר תקדים שבא לידי ביטוי במחסור בדלק ומזון, אינפלציה משתוללת והידלדלות רזרבות המטבע הזר. אם הממשל היה רוצה לפנות לקהילה הבינלאומית לסיוע לפתרון את המשבר, היה נדרש ממנו, בניגוד לרצונו, להתחבר מחדש עם הקהילה הבינלאומית. משמעות הדבר היא שינוי צורת השליטה, דבקות בשלטון החוק, קץ לאלימות פוליטית ודיכוי מתנגדים, עיתונות ותקשורת חופשיים, וכן הפסקת כל פגיעה בזכויות האזרח בסיסיות. על כן, מבצע מורמבצווינה מטרתו הייתה פחות התמודדות עם הזעזועים בעקבות הבחירות אלא הכנה לזעזועים שיבואו בעקבות המשבר הכלכלי.
 מבט מזרחה: לממשלת זימבבואה היו קשרים כלכליים הדוקים עם ממשלת סין שבואו לידי ביטוי בתמיכה של ממשלת סין והסכמים עם חברות סיניות בתחומים מגוונים (תקשורת, ציוד לחימה ועוד). כמו כן, ממשלת סין תמכה במוגבה מול האופוזיציה. סוחרים זעירים מסין הגיעו לזימבבואה והתחרו עם הסוחרים הזעירים המקומיים שחלקם פעלו במשכנות העוני. ייתכן, שעל מנת לרצות הממשל הסיני ולעודד הקשרים הכלכליים, מבצע מורמבצווינה סייע גם בהסרת התחרות בין הסוחרים המקומיים לזרים.

 גינוי מבצע מורמבצווינה 
כנסיות וארגונים אזרחיים קראו לממשלה להפסיק את המבצע יום לאחר שהחל. פורום ארגוני זכויות אדם הזימבבואי קרא להתערבות בינלאומית במצב. מספר מנהיגים ממדינות המערב גינו את המבצע וקראו למנהיגי אפריקה ללחוץ על מוגמה וממשלתו. קונדוליזה רייס, דאז מזכירת המדינה האמריקאית, הציעה שמנהיגי אפריקה יפעילו לחץ על ממשלת זימבבואה לסיום המבצע. חברת הפרלמנט הבריטי מטעם מפלגת הלייבור, קייט הוואי, קריאה לראש ממשלת בריטניה לשעבר, טוני בלייר, ללחוץ על ממשלת דרום אפריקה שתפעיל לחץ על ממשלת זימבבואה. המבצע גם גונה על ידי שר החוץ של ניו זילנד, פיל גוף (Phil Goff).

 תגובת האו"ם 
קופי אנאן, דאז מזכ"ל האו"ם, שיגר שליחה מיוחדת אנה טיבאיג'וקה לזימבבואה כדי לחקור את השפעת המבצע ולדווח על ממצאיה. הדו"ח ביקר בצורה חריפה את הממשלה. הוא מתאר את הפעילות במהלך המבצע כהרסנית ולא אנושית והמהווה הפרה ברורה של המשפט הבינלאומי.

 תגובת ממשלת זימבבואה לדו"ח האו"ם 
שר החוץ של זימבבואה, סימבראש מאמבנגגווי (Simbarashe Mumbengegwi), דחה את הביקורת של האו"ם וטען כי הדוח מוטה ומטעה. הוא טען כי הדו"ח השתמש "שפה שיפוטית", אשר מוכיחה את "הטיה מובנה נגד המבצע".

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זימבבואה: היסטוריה
קטגוריה:זימבבואה: פוליטיקה
קטגוריה:הגירה בכפייה
קטגוריה:2005