קרם עור וגידים

קרם עור וגידים הוא ביטוי לתיאור רעיון שהתגשם והיה למציאות. מקור הביטוי בפסוק בספר יחזקאל בחזון העצמות היבשות: . חזון זה שימש פעמים רבות את אנשי חיבת ציון, מחיי השפה העברית ותומכי הציונות, וממנו שאבו את הביטוי.

השימוש בפועל "קרם" על עור, גידים, בשר ועצמות
כבר בדברי רש"י במסכת סנהדרין: מופיע שימוש בפועל קרם לא רק על עור, כפי שמופיע בתנ"ך, אלא על בשר, גידים ועצמות: "שנקרם כולו בבשר וגידין ועצמות".

במאה ה-19 נסוב הפועל "קרם" בעיקר על עור, אך גם על בשר, גידים ועצמות, למשל במשפטים: "ויקרומו עור וגידים והיו לנפש חיה", "קרמה עליהן בשר, עור וגידים", "כמו קרם עליהן, על עצמות נפשות מתות, עור בשר וגידים ויפח בהן רוח" ובמשפט "הרגיזו את עצמותינו המפוזרות ויקבצון לגוף שלם והסוכה תקרום עליהם בשר וגידים ונהיה לעם אחד".

הביטוי "קרם עור" שימש למשמעויות שונות. הוא ציין ריפוי של פצעים ובהשאלה, התאוששות מכישלון או הפסד או שכחת בעיות ישנות. כן הוא ציין את חיות הכתיבה הנאה המנפישה דברים באופן הדומה למציאות, את החיות של עם ואת ההוצאה של רעיון אל הפועל, כפי הביטוי "קרם עור וגידים" בימינו.

תולדות השימוש בביטוי
במאה ה-19 נעשה שימוש בביטויים ארוכים, דוגמת "להתלבש בבשר וגידים ועצמות", "ולקרום עליה עור ולהעלות עליה בשר וגידים למען תצא מן האין אל היש", "העלה בשר וקרם עור", "יתלבש הרעיון הזה יתר ויתר בשר וגידים" או "נתעוררה ונתרקמה וקבלה עליה עור בשר וגידים" לבטא הוצאה לפועל של רעיון. בשנת 1894 מופיע בהצפירה הביטוי: "יקרמו עליהם עור בשר וגידים", בו משמש הפועל "קרם" גם על הבשר והגידים.

בתחילת המאה ה-20 נעשה שימוש בביטוי "קרם עור ולבש בשר". עם הזמן התקצר הביטוי למגוון של צירופים של שלוש מילים. היו שהשתמשו בביטוי "קרם עור ובשר", "קרם בשר ועור", "קרם בשר ועצמות", "קרם עור ועצמות", "קרם בשר וגידים", "קרם גידים ובשר" ו"קרם גידים ועור". כן הופיעו ביטויים עם פעלים אחרים, כמו "לבש עור וגידים" וכן צירוף קצר יותר של "קרם עור" וארוך יותר: "תקרום עור, בשר וגידים".

בשנות ה-30 של המאה ה-20 החל להופיע בעיתונות העברית גם הביטוי "קרם עור וגידים". בפקודת יום בעת השבעת צה"ל נעשה שימוש בביטוי זה ובשנות ה-50 הוא גבר על שאר הביטויים.

הסבר
במילון השפה העברית מוסבר "קרם עור וגידים" כ"לעטוף את העצמות בעור וגידים". הביטוי אינו מוזכר במילון אבן שושן.

עוד מסוף המאה ה-19 מופיע לעיתים הפועל "רקם" במקום "קרם" המקראי, כך שאומרים "רקם עור וגידים". האקדמיה ללשון העברית מסבירה שחילוף זה שגוי.

הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים בעברית