תיק 1000

תיק 1000 (מכונה גם: פרשת המתנות או תיק המתנות) הוא חקירה פלילית שעניינה במערכת היחסים בין ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ובין אנשי העסקים ג'יימס פאקר וארנון מילצ'ן. החקירה נוהלה על ידי היחידה הארצית לחקירות הונאה במשטרת ישראל ועסקה בבדיקת החשד שנתניהו קיבל מתנות ונתן תמורה עבורן.

החקירה נפתחה רשמית בדצמבר 2016 ובמהלכה נתניהו נחקר באזהרה בפרשה מספר פעמים. על פי טענת התביעה, בכתב האישום שהוגש על ידה, משנת 2011 ועד לשנת 2016, קיבלו נתניהו ובני ביתו טובות הנאה משני אנשי העסקים בסכומים של כשבע מאות אלף ש"ח.

בנובמבר 2019 החליט היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, להגיש נגד נתניהו כתב אישום בגין עבירה של מרמה והפרת אמונים, בכפוף לקיום שימוע. משפטו של נתניהו החל ב-24 במאי 2020. על פי כתב האישום, בתמורה לטובות ההנאה ביצע נתניהו פעולות בענייניו של מילצ'ן תוך ניגוד עניינים בין מחויבותו האישית למילצ'ן לבין מחויבותו לציבור.

פרסומים אודות הפרשה 
 ארנון מילצ'ן 
על פי כתב האישום מאז 1999 התקיימה בין בנימין נתניהו לארנון מילצ'ן מערכת קשרי הון-שלטון. על פי החשד, בשנת 2013 פעל נתניהו לקדם את הארכת הפטור ממס לתושב חוזר, מהלך שהייתה בו תועלת כלכלית עבור מילצ'ן. על פי החשד, הוא פנה בעניין לאנשי משרד האוצר. אלה התנגדו למהלך בנימוק שההטבה איננה עולה בקנה אחד עם האינטרס הלאומי, והפטור לא הוארך.

על פי החשד, בשנים 2013–2014 פעל נתניהו מול גורמי ממשל אמריקנים על מנת שתינתן למילצ'ן ויזה לארצות הברית. עוד על פי החשד, בשנת 2015 פעל נתניהו בעצמו והנחה את מנכ"ל משרד התקשורת, שלמה פילבר, לסייע למילצ'ן בעניינים הנוגעים לרגולציה, בקשר לעסקת מיזוג בין חברות התקשורת "רשת" ו"קשת", על מנת שהשקעה שאותה בחן מילצ'ן תהיה כדאית עבורו.

בינואר 2017 מסר מילצ'ן עדות במסגרת החקירה. לפי "חברת החדשות", אחת הראיות שבידי החוקרים היא חשבון בבעלותו של מילצ'ן עם פירוט רכישת משקאות חריפים בחנות "חינאוי ג'ורג'" בהרצליה בשנים 2012−2010, בסך 57 אלף שקל. לפי החשדות המשקאות והמתנות הועברו לבני משפחת נתניהו. נטען גם כי ראש הממשלה קיבל סיגרים במשך 8 שנים, ששוויים הצטבר לכדי מאות אלפי שקלים. במרץ 2017 פורסם כי נתניהו אמר בחקירה שאינו יכול לעשן סיגרים ברוב חודשי השנה בשל בעיה רפואית, ושרופאו האישי אישר את טענתו.

רעיית ראש הממשלה, שרה נתניהו עומתה עם החשדות ולפי פרסומים אמרה בחקירה שלה ולבעלה מערכת יחסים קרובה עם מילצ'ן, ושגם הם העניקו מצדם למילצ'ן מתנות. במהלך דיוני המשפט הוצגה רשימת תכשיטים שמילצ'ן ופאקר קנו עבור שרה נתניהו, בהם טבעת, עגילים, שרשראות וצמידים מזהב ואבני חן, שעלותם כרבע מיליון שקלים. גם יאיר נתניהו העיד במסגרת הפרשה.

על פי פרסום בחדשות "ערוץ 2", אמר מילצ'ן בחקירה כי הוא העביר במשך תקופה ארוכה לבני הזוג נתניהו מתנות בשווי מאות אלפי שקלים, על פי דרישתם. הוא הוסיף ואמר שהמתנות ניתנו כחלק ממערכת יחסים חברית והוא לא ציפה לקבל דבר בתמורה. מאוחר יותר, בספטמבר 2017, נחקר מילצ'ן לראשונה באזהרה, בחשד למתן שוחד לנתניהו.

ב-2017 טען העיתונאי גידי וייץ ב"הארץ", כי בשנת 2015, בעת שהיה שר התקשורת, נתניהו ניסה לקדם מהלך שאמור היה להוביל לכך שמילצ'ן ירכוש את רשת (יחד עם איש העסקים אודי אנג'ל) ובהמשך ליצור מיזוג עם קשת ובכך להשיג שליטה על ערוץ 2. לפי וייץ מהלך זה היה אמור לשרת את נתניהו מבחינה פוליטית ואת מילצ'ן מבחינה כלכלית. לפי וייץ התקיימו מספר פגישות בין נתניהו, מילצ'ן וכן מנכ"ל משרד התקשורת שלמה פילבר. לפי הטענה מילצ'ן נזקק לשר התקשורת ולמנכ"ל המשרד מכיוון שמיזוג הזכייניות היה צפוי לחייב שינויים רגולטוריים. התוכנית נגנזה לבסוף, בשל התנגדותו של מוזי ורטהיים. מילצ'ן ונתניהו הכחישו את הדברים.

 הדס קליין 
הדס קליין היא עדת מפתח בתיק 1000. היא הועסקה בתור עוזרת אישית של איש העסקים ארנון מילצ'ן אך בפועל שמשה בתפקיד בכיר יותר. קליין ששימשה גם כעוזרת לאיש העסקים האוסטרלי ג'יימס פאקר היא עדה מרכזית במשפטו של ראש הממשלה נתניהו. היא תיווכה בין בני הזוג נתניהו לבין מילצ'ן ופאקר והכירה את כל הפעילות שלהם בישראל. היא העידה על קופסאות סיגרים שנשלחו ממילצ'ן לנתניהו על תכשיטים שניקנו על ידי מילצ׳ן ופאקר עבור שרה נתניהו. הדס קליין כונתה על ידי התקשורת "העדה שראתה הכל" מתוקף היותה אשת הסוד של ארנון מילצ'ן וניתן ללמוד רבות אודות עדותה בתיק 1000

 אנשי עסקים נוספים 
בשנת 2013 הכיר מילצ'ן לנתניהו את המיליארדר ג'יימס פאקר. ב"ערוץ 10" פורסם כי נתניהו נהג להשתמש בביתו של פאקר בקיסריה לפגישות, וכי בנו, יאיר נתניהו, התארח בבתיו של פאקר בתל אביב וביתו שמחוץ לישראל. עוד נטען כי פאקר העניק כרטיסים להופעה של מי שהייתה בת זוגו, מריה קארי, למשפחת נתניהו ולמי שהיה אז ראש המטה לביטחון לאומי, יוסי כהן. עוד פורסם ב"ערוץ 10" כי במסגרת הפרשה נחקר גם חשד שפאקר סיפק לנתניהו ורעייתו ארוחות והטבות נוספות בשווי עשרות אלפי שקלים. בנובמבר 2017 גבתה משטרת ישראל עדות מפאקר במלבורן, בשיתוף עם המשטרה האוסטרלית. המשטרה גבתה בפרשה גם עדויות של אנשי העסקים פויו זבלודוביץ' וספנסר פרטרידג'.

באוגוסט 2017 נחקר בפרשה לן בלווטניק בלונדון. בחדשות "ערוץ 2" דווח כי בלווטניק העיד שרכישת "ערוץ 10" נעשתה לבקשת נתניהו, אשר הועברה באמצעות ראש הסגל של בנימין נתניהו, ארי הרו. בידיעה הוזכר חשד שלפיו ההצעה של בלווטניק, אשר הציע מחיר כפול מזה של אילן שילוח, אפשרה העברת סכומי כסף לבעלי המניות, בהם ארנון מילצ'ן. באותו חודש חתם ארי הרו על הסכם עד מדינה, שבמסגרתו הוא אמור להעיד ולספק ראיות בפרשה זו ובתיק 2000.

לפרשה נקשר גם שמו של המיליארדר ההודי ראטאן טאטא , ראש "קבוצת טאטא", בעניין אזור סחר חופשי בגבול ישראל-ירדן. החשד שעלה הוא שאם הפרויקט היה מתממש, מילצ'ן היה מרוויח סכומי עתק. עורך הדין המקורב לנתניהו דן אבי-יצחק הכחיש כי נתניהו היה מודע לכך שמילצ'ן קשור למיזם.

העמדה לדין
ב-13 בפברואר 2018 סיכמה המשטרה את החקירה בעמדה שנמצאה תשתית ראייתית להעמדה לדין של נתניהו בעבירות של קבלת שוחד וכן מרמה והפרת אמונים ושל מילצ'ן בעבירה של מתן שוחד. לדברי המשטרה קיבל נתניהו סיגרים, שמפניות ותכשיטים בשווי כולל של כמיליון ש"ח ממילצ'ן ומג'יימס פאקר, ובתמורה פעל למתן הטבות שונות למילצ'ן. גם פרקליט המדינה שי ניצן והפרקליטה המלווה ליאת בן ארי המליצו להעמיד את בנימין נתניהו לדין, בכפוף לשימוע, בגין עבירה של קבלת שוחד בתיק.

ב-21 בנובמבר 2019 הודיע מנדלבליט כי החליט להגיש כתב אישום נגד נתניהו בעבירה של מרמה והפרת אמונים בתיק זה (וגם בתיקים 2000 ו-4000). ב-28 בינואר 2020, לאחר שנתניהו משך מהכנסת את בקשתו לחסינות, הגיש היועץ המשפטי לממשלה את כתב האישום בשלושת התיקים לבית המשפט המחוזי בירושלים. משפטו של נתניהו החל ב-24 במאי 2020. נתניהו נחשד שפעל לטובת מילצ'ן בשלושה תחומים: מול גורמי הממשל בארצות הברית על מנת שיתנו למילצ'ן ויזה; מול שר האוצר להאריך את פטור המס הניתן לתושבים חוזרים; ותוך הפעלת מנכ"ל משרדו, לסייע למילצ'ן בענייני רגולציה הנוגעים למיזוג החברות "רשת" ו"קשת".

במהלך המשפט, ביקשה התביעה להוסיף שלושה עדים: אלינור מילצ'ן, בתו של ארנון מילצ'ן, איאן מוריס, עוזרו של ג'יימס פאקר וענבר בלנקמן להעיד בנושא תכשיטים שהדס קליין טענה שנרכשו עבור שרה נתניהו למרות שהנושא לא נכלל בכתב האישום והבקשה התקבלה. לבסוף התביעה ויתרה על עדים אלו יחד עם עדים רבים נוספים.

כתבי אישום בגין הטרדת עד
ביולי 2022 ניתנה בבית המשפט עדותה של העוזרת האישית של מילצ'ן, הדס קליין.קליין סיפקה פרטים רבים על היקף המתנות שהועברו לבני הזוג נתניהו, וציינה שנתניהו היה מודע להעברת המתנות, כולל השמפניות שהועברו לרעייתו. מספר כתבי אישום הוגשו בגין הטרדת העדה הדס קליין. בחלקם, נכון לסוף 2025, ההליך הפלילי עדיין מתנהל וחלקם הסתיימו בהרשעה. ביניהם ביולי 2024 הורשע פנחס גריבי מבאר שבע בהטרדת העדה קליין ונגזר עליו מאסר על תנאי וקנס. בינואר 2025 הורשע שמעון אטיאס מכרמיאל ונגזר עליו מאסר על תנאי. ביולי 2025 הורשע מנחם רביב מטבריה. באוקטובר 2025 הורשע שלום אזרד מראש העין. הליך פלילי מתנהל גם נגד איש התקשורת אלי ציפורי והבלוגר אבי וייס באשמת הטרדת העדה הדס קליין. כתב אישום הוגש גם נגד מאיר דעבול מרמת גן.

 תגובות נתניהו והליכוד 
על החשדות כלפיו אמר בנימין נתניהו כמה פעמים: "לא יהיה כלום, כי אין כלום". במהלך החקירות העלו חברי כנסת מטעם "הליכוד" הצעות חוק הנוגעות לחקירות משטרה. בין ההצעות היו הצעה, שנודעה בשם "החוק הצרפתי", לאסור חקירה של ראש ממשלה מכהן בעבירות קלות, והצעה, שנודעה בשם "חוק ההמלצות", שלפיה תוצאות חקירת משטרה יועברו לפרקליטות המדינה ללא שהמשטרה תציין עמדתה בעניין הגשת כתב אישום.

לאחר הגשת מסקנות המשטרה בפברואר 2018 הכחיש נתניהו שפעל לטובת מילצ'ן. הוא ציין כי פעל במקרים רבים נגד האינטרסים הכלכליים של מילצ'ן, כגון כאשר פעל לסגירת "ערוץ 10" שנמצא בבעלותו ופעל כשר האוצר למען שבירת המונופול של מילצ'ן בתחום חלקי החילוף. בנוסף אמר כי החוק המיטיב עם תושבים חוזרים הועבר על ידי ממשלת אולמרט וקודם על ידי יאיר לפיד, חברו של מילצ'ן. לגבי הטענות כי פעל להחזיר למילצ'ן את הוויזה שנשללה ממנו, אמר כי הוויזה נשללה משום שפורסם בתקשורת שפעל למען מדינת ישראל, וחובתו של ראש ממשלת ישראל לפעול למען אנשים שנפגעו בנסיבות אלו, כפי שפעל למען אחרים. בנוסף ערער נתניהו על הלגיטימיות והאובייקטיביות של החקירה משום שלדבריו "אי אפשר להשתחרר מהרושם שהן הושפעו מתחושות חסרות בסיס של גורמי חקירה שמאמינים שאני פעלתי נגדם".

 מהלך המשפט 

אחד האישומים המרכזיים בכתב האישום בתיק 1000 הוא כי נתניהו העניק לסיקור התקשורתי עליו ועל בני משפחתו "חשיבות מכרעת בכל הקשור לעתידו הפוליטי", ועקב כך ביצע סדרה של פעולות האסורות על פי החוק.

מספר עדים ביססו טענה זו בעדויותיהם. בין השאר, ניר חפץ העיד: "אי אפשר להפריז וקשה גם לתאר במילים, ומי שלא נמצא ורואה את זה לא יאמין עד כמה שהנושא הזה חשוב לו... השליטה שלו בכל מה שקורה בנושאים התקשורתיים, ומאוחר יותר גם בנושאים של הרשתות החברתיות שלו, אין גבוהה ממנה בהגדרה". עדויות דומות נמסרו על ידי בני הזוג שלדון ומרים אדלסון, וכן על ידי שי חייק, שהיה הדובר הפוליטי של נתניהו, דב איכנולד, מנכ"ל "ידיעות ספרים" ומקורב משותף של נתניהו ושל הנאשם נוני מוזס, ודוד שרן, שהיה ראש לשכת נתניהו ועסק באופן פעיל בתחום תקשורת, הן בהיבטים של סיקור והן בהיבטים של רגולציה.

אישום נוסף עוסק ביוזמה לפירוק והרכבה מחדש של שוק הטלוויזיה כך שיכלול ערוץ מונופוליסטי שבו ארנון מילצ'ן יהיה בעל מניות דומיננטי. כמו כן נדונים במשפט העברת הבעלות של אתר "וואלה" ממשפחת אלוביץ' לגורמים מטעמו של נתניהו, ניסיונו למצוא רוכש לקבוצת "מעריב", מעורבותו בקידום משפחת מירילשוילי וערוץ 14 שבבעלותם, ויוזמות חקיקה המאיימות לסגור גופי תקשורת ציבוריים.

 קישורים חיצוניים 



 הערות שוליים 

מתנות
קטגוריה:שערוריות פוליטיות בישראל
מתנות
קטגוריה:2017 בישראל
קטגוריה:2018 בישראל
קטגוריה:2017 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:2018 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:בנימין נתניהו: תיקים ופרשות
קטגוריה:קשרי הון-שלטון בישראל