אביתר מתניה

אביתר מתניה (נולד ב-11 ביוני 1966) הוא איש ממשל בתחומי הביטחון והטכנולוגיה ופרופסור באוניברסיטת תל אביב. הקים את מטה הסייבר הלאומי במשרד ראש הממשלה ובהמשך, את מערך הסייבר הלאומי, ועמד בראשו מפברואר 2015 עד ינואר 2018.

 ביוגרפיה 
אביתר מתניה נולד בשנת 1966 בחיפה. הוא בנם של נעמי, מורה לעברית, ואליהו (מתיוביץ') מתניה, מהנדס כימאי.

בהיותו בן 7 נהרג אחיו הבכור, , במלחמת יום הכיפורים, ולימים כתב על כך מתניה את הספר "בין כסה לצלמון – יומן כיפורים", שמספר על השכול מנקודת מבטו של ילד. מתניה אף סיפר בראיון שאובדן זה מלווה אותו בהחלטותיו האישיות והמקצועיות בחייו ובבחירת הנושאים שבהם הוא עוסק, בפרט ביטחון לאומי. מתניה הוא בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה בשנת 1984 (מחזור ס"ה).

מתניה הוא בוגר מחזור ו' של תוכנית תלפיות, מחזיק בתואר ראשון בהצטיינות בפיזיקה ובמתמטיקה מהאוניברסיטה העברית, תואר שני בהצטיינות במתמטיקה מאוניברסיטת תל אביב עם עבודת גמר שכותרתה "בחינת השפעת איכון זמן הגניבה על אסטרטגיות המפקח והמפעיל במשחקי פיקוח" (1996) ותואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בתחום שיפוט וקבלת החלטות, במחלקה לפסיכולוגיה, על עבודה שכותרתה "תפישות של אי צדק ואפליה" (2008).

כבוגר תלפיות שירת במגוון תפקידי מחקר, הובלת פרויקטים ופיתוח, במסגרת מפא"ת (המנהל למחקר ולפיתוח אמצעי לחימה ותשתיות טכנולוגיות), בתעשייה הביטחונית ובחטיבת המחקר באגף המודיעין. סיים את שירותו בדרגת רב-סרן והועלה במילואים לדרגת סגן אלוף.

לאחר שחרורו עבד בתעשיית ההייטק הישראלית, בין השאר כאנליסט ראשי בקרן הון הסיכון פולריס (כיום פיטנגו).

ב-2002 מונה לעמוד בראש תחום (כיום חטיבה) תוכניות המצוינות הצבאיות-אקדמיות תלפיות ופסגות במפא"ת שבמשרד הביטחון, תפקיד אותו ביצע קרוב לעשור. כמו כן, הוא ההוגה והיוזם של תוכנית חבצלות של אגף המודיעין ויוזם תוכנית נחשון ליצירת פוטנציאל לעתודה מובילה למדינת ישראל.

 ראש מערך הסייבר הלאומי 
באוגוסט 2011 קבלה ממשלת ישראל החלטה על הקמת מטה שיהיה אמון על ייעוץ לממשלה בנושא מדיניות סייבר לאומית וקידום יישומה, על פיתוח אסטרטגיה לאומית כוללת להגנת מרחב הסייבר של ישראל, על קידום ובניין התשתיות הלאומיות בתחום הסייבר, על קידום הגנת הסייבר של מדינת ישראל, על עידוד תעשיית הסייבר, על קידום מחקר ופיתוח בתחום הסייבר וגיבוש אסטרטגיה לפיתוח ההון האנושי בסייבר וקידום יישומה ועוד.

בדצמבר 2011 מונה מתניה להקים את מטה הסייבר הלאומי ולשמש כראש המטה הראשון, בכפיפות ישירה לראש הממשלה, והחל את תפקידו ב-1 בינואר 2012.

בפברואר 2015 אימצה ממשלת ישראל את המלצתו של מתניה בדבר אסטרטגיית ההגנה הלאומית של מדינת ישראל, וקיבלה שתי החלטות משמעותיות בנושא: הראשונה היא "קידום ההיערכות הלאומית להגנת מרחב הסייבר", שכללה הקמת גוף ייעודי להגנה על המגזר האזרחי במרחב הסייבר, הרשות הלאומית להגנת הסייבר, ואופן ההתארגנות להגנת מרחב הסייבר בישראל. ההחלטה השנייה היא "קידום אסדרה לאומית והובלה ממשלתית בהגנת הסייבר" לגבי אופן התארגנות הממשלה ועבודתה לאסדרת המשק האזרחי בתחום. עם קבלת החלטות הממשלה, החל מתניה לשמש אף כראש מערך הסייבר הלאומי, שכלל את הרשות הלאומית להגנת הסייבר ואת מטה הסייבר הלאומי כשתי יחידות סמך עצמאיות שהרכיבו את המערך בתוך משרד ראש הממשלה.

בהמשך להמלצתו של מתניה, החליטה ממשלת ישראל בדצמבר 2017 על "איחוד יחידות מערך הסייבר הלאומי", ולפיה אוחדו מטה הסייבר והרשות הלאומית להגנת הסייבר לכדי יחידת סמך אחת בשם מערך הסייבר הלאומי וחדלו להתקיים כיחידות נפרדות.

עם הפעולות המשמעותיות שביצע מערך הסייבר תחת הובלת מתניה ניתן למנות הקמת שישה מרכזי מחקר אקדמיים בתחום הסייבר באוניברסיטאות המחקר בישראל; ייסוד תוכניות לקידום תעשיית הגנת הסייבר הישראלית: תוכנית קידמ"ה (קידום הגנת סייבר) בשיתוף פעולה עם המדען הראשי במשרד הכלכלה ותוכנית מס"ד (מו"פ סייבר דואלי) בשיתוף פעולה עם מפא"ת; קידום באר שבע כעיר סייבר בשותפות עם עיריית באר שבע ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב; וקידום תוכניות שונות לפיתוח ההון האנושי בסייבר בישראל.

בתקופת כהונתו פרסם מערך הסייבר הלאומי את האסטרטגיה הישראלית להגנת הסייבר, אשר עליה מושתתת ההגנה המדינתית שאותה מוביל המערך. האסטרטגיה מבוססת על מודל שלוש השכבות להגנה על ממד הסייבר של מדינה אשר הגה מתניה ופורסם ב-2016 בכתב העת Georgetown Journal of International Affairs.

מתניה נמנה בעת כהונתו ברשימת 100 המשפיעים של מגזין כלכליסט לשנת 2015, שם נכתב עליו כי "הוא האדם שמחליט מהם הנושאים על סדר היום של אבטחת הסייבר בישראל."

מתניה סיים את תפקידו בינואר 2018 והוחלף על ידי יגאל אונא כראש מערך הסייבר הלאומי.

 פעילות אקדמית ומחקר 
כיהן כמרצה באוניברסיטה העברית בירושלים בתחומי הון סיכון, קבלת החלטות וביטחון לאומי בין השנים 2011-2002. לצד זאת, בשנים 2009–2011 שימש כעמית מטעם מפא"ת בסדנת תל אביב למדע טכנולוגיה וביטחון באוניברסיטת תל אביב, וכן פרסם מגוון מאמרים בתחומי הביטחון הלאומי, המודיעין והסייבר.

החל מ-2018 מכהן כפרופסור בבית הספר למדע המדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים באוניברסיטת תל אביב. עומד בראש התוכנית לתואר שני בלימודי ביטחון החל מ-2018, וכן בראש התוכנית לתואר שני בלימודי סייבר, פוליטיקה וממשל, אותה הקים ב-2020;התוכנית לתואר שני בלימודי סייבר: פוליטיקה וממשל. בנוסף, עומד בראש מרכז "אלרום" לחקר מדיניות ואסטרטגית אוויר וחלל שהוקם בשיתוף חיל האוויר הישראלי בדצמבר 2021.

בשנים 2018–2021 כיהן כפרופסור-נלווה בבית הספר לממשל באוניברסיטת אוקספורד.

בשנים 2018–2020 עמד יחד עם פרופ' יצחק בן ישראל בראש "המיזם הלאומי למערכות נבונות", שגיבש המלצה לראש ממשלת ישראל על תוכנית לאומית להפיכת ישראל למעצמת בינה מלאכותית. המסקנות הוגשו לראש הממשלה בנימין נתניהו, אך עקב משבר הקורונה והיעדר תקציב מדינה מסודר לא הגיע המיזם לכדי החלטת ממשלה.

מתניה מתגורר ביישוב שוהם. הוא נשוי למאיה ולזוג חמישה ילדים.

 פרסומים 
 ספרים 
 "בין כסה לצלמון: יומן כיפורים", הוצאת עקד, ישראל, 2013.
 "סייברמאניה: איך הפכה ישראל לכוח עולמי בזירה שמעצבת את עתיד האנושות," ביחד עם עמיר רפפורט, הוצאת כנרת–זמורה–דביר, ישראל, 2021. ראה אור גם באנגלית, בצרפתית ובספרדית.

 מאמרים עיקריים 
בתחום הביטחון הלאומי והאסטרטגיה
מתניה, א. (2024). "תפיסת ביטחון חדשה לישראל: מהכרעה והרתעה מצטברת לתפיסה סמי-מעצמתית המגובּה בבניין כוח אסטרטגי" מכון משגב לביטחון לאומי ולאסטרטגיה ציונית.
מתניה, א. וסרי-לוי, א. (2023). "12 באוקטובר 1973: ניתוח דיוני קבלת ההחלטות האסטרטגיות"; בתוך: עדכן אסטרטגי, כרך 26, גיליון 3, עמ' 4–19.
 מתניה, א., ובכרך, מ. (2023). מזכר מיוחד: מניעה אסטרטגית כ"רגל חמישית" בתפיסת הביטחון הלאומי של מדינת ישראל - מסמך יסוד; בתוך: עדכן אסטרטגי
 יפה, ל. ומתניה, א. (2011). אפקט העיגון כהטיה יסודית במחקר מודיעין., תל אביב: סדנת יובל נאמן למדע, טכנולוגיה וביטחון.
 מתניה, א. וסא"ל י. (2005). "'האחר שבתוכנו' - התאמת הכשרתו של איש המודיעין לעידן הנוכחי." מערכות, גיליון 402, עמ' 46–52.
בתחום טכנולוגיה וביטחון
 מתניה, א. וברקמן, א. (2024). "אמל"ח דיגיטלי: הפוטנציאל של הפלטפורמות הדיגיטליות הגלובליות לשיבוש שדה הקרב המודרני." אוויר וביטחון, גיליון 1, עמ' 71 - 82.
 מתניה, א., פודהורצר, א., ודניאל, נ. (2022). "הקיום הנעדר של הטכנולוגיה בחשיבה האסטרטגית-ביטחונית של ישראל." עדכן אסטרטגי, כרך 25, גיליון 3, עמ' 22–37.
 מתניה, א. (2022). "האבולוציה של שירות החובה בישראל: מבניין המיליציה לעמוד התווך של העליונות הצבאית-הטכנולוגית." עדכן אסטרטגי, כרך 25, גיליון 2, עמ' 3–18.
 מתניה, א. וסרי-לוי, א. (2021). "בקלע ובאבן: אסטרטגיה של רדוקציה טכנולוגית." עדכן אסטרטגי, כרך 24, גיליון 2, עמ' 3–15.

בתחום ביטחון וסייברבתחום מדיניות טכנולוגית
 דו"חות 
 בן ישראל, י., מתניה, א., ופרידמן, ל. (עורכים). (ספטמבר 2020). המיזם הלאומי למערכות נבונות בטוחות להעצמת הביטחון הלאומי והחוסן המדעי-טכנולוגי: אסטרטגיה לאומית לישראל. דו"ח מיוחד לראש הממשלה.

לקריאה נוספת
 אביתר מתניה, עמיר רפפורט, סייברמאניה - איך הפכה ישראל לכוח עולמי בזירה שמעצבת את עתיד האנושות, כנרת זמורה דביר, 2021, הפרק "סטארטאפ הסייבר המדינתי", עמ' 57–90. על פעולתו של מתניה במטה הסייבר הלאומי.

קישורים חיצוניים
 Prof. Eviatar Matania, באתר של אוניברסיטת תל אביב

 ד"ר אביתר מתניה, טל גולדשטיין, המטרה: שיתוף פעולה גלובלי מול איומי הסייבר, ישראל דיפנס, 2013

 מרכז אלרום לחקר מדיניות ואסטרטגית אוויר וחלל

הערות שוליים

קטגוריה:חיילי מפא"ת
קטגוריה:מומחי אבטחת מידע ישראלים
קטגוריה:שוהם: אישים
קטגוריה:בוגרי תוכנית תלפיות
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מדע המדינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966