שמואל לנדא

ממוזער|צד אחד של מצבתו בבית הקברות היהודי בפראג-ז'יז'קוב
הרב שמואל סג"ל לנדא (ה'תק"י, 1750 – כ"ח בתשרי תקצ"ה, 31 באוקטובר 1834) היה ראב"ד פראג וראש הישיבה בה במפנה המאה ה-19. היה פוסק הלכה ומחבר תורני, כתב חלק מתשובות אביו רבי יחזקאל לנדא והוציאם לאור לאחר פטירתו, במהדורה שנייה של הספר נודע ביהודה.

 ביוגרפיה 
נולד ביאמפול, בנו השני של רבי יחזקאל סג"ל לנדא - הנודע ביהודה, שכיהן כרב העיירה. בהיותו בן 5 עברה משפחתו לפראג, שם נתמנה אביו לכהן כרב העיר. למד תורה אצל אביו. נשא את הינדכה, בתו של הרב אורי פייבל (פייביש) היילפרין רבן של קעלין וליסא, ונכדת רבי שמואל הילמן היילפרין רבה של מץ. לאחר נישואיו התגורר בפראג. לעת זקנותו של אביו, מינהו אביו למלא את מקומו בתפקידיו כרב העיר וכראש הישיבה, עד לפטירת אביו המשיך לכתוב את תשובותיו ולאחר פטירתו הוציא לאור את המהדורה השנייה של הספר 'נודע ביהודה' כשחלק מתשובותיו מובאים בספר.

לאחר פטירת אביו מילא את מקום אביו כראש בית הדין בפראג אך מאז פטירת אביו לא התמנה אב"ד רשמי לעיר. למינוי התלווה סכסוך ארוך עם הרב ברוך ייטלס שקידם עצמו כמועמד לאב"ד פראג. במהלך הסכסוך האשים הרב לנדא את ייטלס בגנבה ספרותית מדרשותיו. הרב ייטלס מצדו הגיב בפרסום ספר בעילום שם נגד הרב לנדא, הספר "האורב" (סלוניקי תקנ"ה) מציג שני קונטרסים - "פלוגתיה דשמואל", המציג את עמדתו של הרב לנדא, ו"תיובתיה דשמואל", המשיב על טענותיו. המריבה נסובה בפומבי על מינויים של שני דייני העיר האחרים, הרב יעקב גינצבורג מחבר "זרע יעקב" והרב מיכאל בכרך מחבר "ערוגת הבושם" כדיינים עצמאיים שאינם כפופים למרות ראש בית הדין. עם שוך הסכסוך חזרו השלושה לשתף פעולה בהנהגת הקהילה היהודית בפראג, רבי שמואל אף כעס על פרסום דין הדברים שהיה ביניהם, וכתב ששלח את הדברים בצנעא, ולא רצה לבזות את חבריו.

בתק"ס (1800) פרץ עימות קשה עם קהילת הפרנקיסטים הגדולה שחיה בעיר כמעט בגלוי ושסרה למרותה של הנביאה השבתאית רייזל איגר. בשיאו הושלכו לזמן מה לנדא והדיין אלעזר פלקלס יחד עם ראש בית הדין הרב מיכאל בכרך, שתקפו את אויביהם קשות, לבית האסורים.

נפטר בכ"ח תשרי תקצ"ה (31 באוקטובר 1834) ונקבר בבית העלמין היהודי בפראג-ז'יז'קוב.

 כתביו 
מעט מתשובותיו נוספו על ידו לספר של אביו 'שו"ת נודע ביהודה', שהוא הוציא לאור לאחר פטירת אביו.

כמו כן הוציא לאור את תשובותיו בשו"ת "שיבת ציון", בו הוא מתמקד בביאור תשובות אביו.

כתב הגהות לספר שער המלך שנדפסו במהדורת מכון ירושלים של ספר זה.

 משפחתו 
 בנו, רבי יוסף סגל לנדא מפראג. (נפטר בי"ב בסיוון ה'תרט"ו)
 בנו, משה סגל לנדא מאומן (נזכר בשו"ת נודע ביהודה מהדו"ת יו"ד קצ"ה קצ"ו קצ"ז ועוד).
 בתו, יראת. נישאה לרבי ליפמאן בן רבי יעקב מפראג.
 בנו, ישראל סגל לנדא.
 בנו, יחזקאל.

לקריאה נוספת
 הרב יקותיאל אריה קמלהאר, מופת הדור, פיוטרקוב תרצ"ד. עמ' צה-צט.

 קישורים חיצוניים 



 תמונת מצבת קברו


ספריו






הערות שוליים

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:פראג: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי בפראג-ז'יז'קוב
קטגוריה:משפחת סג"ל לנדא
קטגוריה:ילידי 1750
קטגוריה:נפטרים ב-1834
קטגוריה:פראג: ראשי בית הדין