גינטר פרידלנדר

גינטר פרידלנדר (8 באפריל 1902 – 25 במאי 1975) היה רוקח, בוטנאי, פרמקוגנוסטיקן וכימאי של המזון. תעשיין תרופות יהודי גרמני, שעלה לארץ ישראל והקים את מפעל התרופות "טבע".

 קורות חיים 
פרידלנדר נולד ב-8 באפריל 1902 בקניגסהוטה בשלזיה עילית במזרח גרמניה - אזור תעשיית פחם מתפתח. אמו פאולה לבית קובר, ואביו אהרון אדולף פרידלנדר, סוחר בתחום ההנעלה.
בשנת 1912 כשפרידלנדר היה בן 10, עזבה משפחת פרידלנדר את קניגסהוטה, ששכנה באזור תעשייתי ספוג אבק פחם, ועברה מערבה לרטיבור, שבה התגוררה קהילה יהודית קטנה.
ממוזער|חברי תנועת בלאו ווייס ברטיבור במחנה קיץ 1920. גינטר פרידלנדר שני מימין בשורה השלישית 
בגיל 11, הצטרף פרידלנדר לתנועת הנוער היהודית "בלאו וייס" בסניף רטיבור. במקביל ללימודיו בתחום מדעי הטבע, כתב  פרידלנדר סיפורים ומחזות שנגעו להתרחשויות סביבו, משמעות החיים וכמיהתו לארץ ישראל ולירושלים כמו:"בארץ אבותינו", "שיר אשיר לירושלים", "פרספונה שליחת האביב", "יעקב החולם". בשנת 1920 התקבל ללימודי רוקחות באוניברסיטת פרידריך וילהלם בברסלאו, והיה חבר בתנועת הסטודנטים הציונים Kartell Jüdicshe Verbindungen) KJV) בעיר. עם סיום הבחינות לתואר ראשון, פרידלנדר נסע לאוניברסיטת ברן ועשה דוקטורט בהנחית פרופ' אלכסנדרו טשירטש.
ממוזער|ד"ר גינטר פרידלנדר לאחר קבלת הדוקטורט. ברן יולי 1927
ביולי 1927, קיבל תואר ד"ר לפילוסופיה על עבודתו "מחקרים בתולדות ההתפתחות בתחומים הפרמקולוגי- בוטני והפרמקולוגי-כימי" בהצטיינות יתרה. לאחר קבלת התואר, חזר פרידלנדר לברסלאו ועבד כאסיסטנט של ד"ר א. רופ במכון האוניברסיטאי לרוקחות. ניהל את המעבדה, הדריך סטודנטים לרוקחות בשני הסמסטרים האחרונים ללימודיהם, והודרך על ידי ד"ר רופ בנושא אבחון כמותי ברוקחות. בנובמבר 1929, קיבל דיפלומת רוקח בחתימתו של ד"ר שוצול, השר הפרוסי לרווחת העם.

באפריל 1930, עבר פרידלנדר לעיר גרליץ כדי לנהל את בית המרקחת והמעבדה של דודתו, אלזה קובר, שנקרא "בית המרקחת המלכותי בגרליץ" - "(1883) Krönen Apotheke Görliz". אלזה קובר הייתה אלמנת מלחמת העולם הראשונה ואם שכולה לבנה יחידה. בעלה, מקס קובר דודו של פרידלנדר, אחיה של אמו פאולה, היה רוקח ובעל בית המרקחת בגרליץ. הוא גויס במלחמת העולם הראשונה, נפצע במלחמה ומת מפצעיו. ב-31 במאי 1933, ארבעה חודשים לאחר עליית הנאצים לשלטון, וחודשיים לאחר מסע ההשפלה שהעבירו הנאצים את היהודים בעלי המקצועות החופשיים בגרליץ ובהם פרידלנדר, הוא הפליג לנסיעת איתור מקום להקמת מפעל לתרופות בארץ ישראל שייקרא "טבע". במסעו בארץ ישראל, פרידלנדר החליט להקים את המפעל בירושלים, וחזר לגרמניה.

 פועלו הציוני 
כסטודנט באוניברסיטת פרידריך וילהלם, השתייך פרידלנדר לתנועת הסטודנטים הציונית, והיה פעיל בה במטרה לעלות לארץ ישראל באחד הימים. כרוקח בגרליץ,  פרידלנדר היה חבר פעיל בחוג הציוני ונתן הרצאות בנושאי ארץ ישראל. עם עליית הנאצים לשלטון וחוויית ההשפלה שעבר, החליט שהגיע הרגע לעלות לארץ ישראל, ולהקים בה מפעל פרמצבטי שייצר תרופות מצמחי מרפא הגדלים באדמתה. ב-2 באפריל 1934 עלה פרידלנדר עם אשתו הראשונה שרלוטה לארץ ישראל. כעבור כחודש, עלתה לארץ דודתו ושותפתו אלזה קובר.

 בחירתו בשם "טבע" למפעל התרופות העתידי 
 - את המשפט הזה כתב פרידלנדר בשנת 1923, בהיותו בן 21, כשעיצב את חזונו בוועידה השנתית של "בלאו וייס" בהוהנברג. צירי הוועידה נפגשו עם ד"ר חיים ויצמן שאמר להם: "תעשייה היא הבסיס והיסוד בהתפתחותו של מקום. בארץ ישראל אין שום תעשייה. התכוננו לצרכיה של ארץ ישראל, הזקוקה למומחים בתעשייה יישומית והקימו תעשייה". בני הדודים קורט גרונוולד  ופרידלנדר כצירים בוועידה, החליטו אז ליישם את דבריו של חיים ויצמן ופרידלנדר אמר: "בבוא היום כשנעלה לפלשתינה, נקים בה מפעל תרופות וברוח ה"בלאו וייס" נקרא לה "טבע", ואת התרופות נייצר מחומרים מהטבע ומצמחים הגדלים בפלשתינה – ארץ ישראל".

בארץ ישראל עבדו אז כרוקחים אנשים שלא השלימו את חוק לימודיהם ברוקחות ולא קיבלו תעודת הסמכה. כדי לסייע להם לעשות זאת, פרידלנדר ניסח ב-5 במאי 1934, תזכיר הכולל נקודות יסוד להקמת קליניקה ומכון אוניברסיטאי בירושלים, מטרתם להוות את הבסיס לבית הספר לרוקחות. במכון יינתנו קורסים מקצועיים לרוקחים אשר לא השלימו את לימודיהם הפורמליים, ובית המרקחת יהיה הבסיס לפרמקופיאה העברית.

ב־19 באפריל 1935, שלח פרידלנדר תזכיר לפרופסור אוטו ורבורג, מחלוצי המחקר המדעי של הטבע בארץ ישראל ומנהל המחלקה לבוטניקה באוניברסיטה העברית. ובו הצביע על הצורך בהקמת בית ספר לרוקחות בארץ ישראל, כדי להכשיר רוקחים שהם אנשי מקצוע טובים. בתזכיר שרטט תוכנית, שכללה את הדרוש להקמת בית הספר: צרכים, שטח, מכשור, מורים ועוד. ד"ר ורבורג השיב וטען שהתוכנית המוצעת על ידי פרידלנדר יקרה מאוד, אין לכך תקציב ולכן אינה יישומית.

 פרילנדר ואלזה קובר מייסדים את "טבע" - מפעל תרופות בירושלים 
מפעל "טבע" נוסד בירושלים ב-1 במאי 1935, על ידי פרידלנדר ודודתו אלזה קובר. שם החברה הרשום: טבע חברה לתעשייה פרמצבטית וחימית למזרח התיכון בע"מ, ירושלים (א"י). המפעל הוקם בהשקעה של 4,900 ליש'ט, חלקה מהון עצמי וחלקה מהלוואות שהועמדו לרשות עולי גרמניה להקמת מפעלים. מצוקת אשראי הביאה לכניסתו של הבנקאי ד"ר אלפרד פויכטוונגרכשותף ב"טבע" ב-33%. בשנת 1951 פויכטוונגר יזם, את כניסתה של "טבע" לבורסה בתל אביב כחברת מניות ציבורית רשומה. פרידלנדר נהג לומר בתקופות קשות מבחינה כלכלית, שלמפעל תרופות יש בסיס איתן משום ש"אמא יהודייה תקנה תמיד תרופות לילדיה". במלחמת העולם השנייה המפעל סיפק תרופות לצבאות בעלות הברית ובמיוחד לצבא הבריטי ששהו במזרח התיכון. במסגרת הקשרים עם הצבא הבריטי, ביקר במפעל אלן גורדון קניגהם - הנציב העליון מטעם שר המושבות והאחראי על המנדט הבריטי. ביקורו האדיר את שם "טבע" בשוק התרופות ונתן תנופה להתפתחותה. פרידלנדר שם דגש במפעל "טבע" על חינוך והכשרת עובדים למקצועות השונים הדרושים במפעל, ועל הקניית השכלה רחבה והשתתפות בקורסים שונים גם מחוץ למפעל. ב-1959 - הסקציה הפרמצבטית של התאחדות התעשיינים ערכה סקר בין חברות הפרמצבטיות בישראל לפי מספר מדדים, ומפעל "טבע" בירושלים דורג במקום הראשון. תוצאות הסקר הוכיחו שהשוק אוהב את תכשירי "טבע", אשר רבים מהם פרי פיתוחם של  פרילנדר וצוות המפעל. גאוות היחידה של העובדים עלתה, הם חשו שיש שכר ליוזמה, לרעיונות, לביצוע הקפדני ולכוח האדם המעולה.
ממוזער|236x236 פיקסלים|ייצוא תרופות לבורמה 1954

בתקופת מלחמת העולם השנייה ועד עזיבת שלטון המנדט הבריטי, מפעל "טבע" ייצא לארצות ערב, וסיפק תרופות לצבא הבריטי ששהה בארצות הים התיכון. ב-1941 - פרידלנדר יזם הצגת תכשירי מפעל "טבע" בתערוכה בקהיר, שנערכה על ידי סוכנות הפצה המרכזית של תרופות למצרים, סודאן, סוריה ולבנון. בהמשך, מפעל "טבע" ייצא לארצות הברית, ברית המועצות, מוסדות בריאות בדנמרק, צ'כיה, איראן ובורמה. בשנת 1954, מפעל "טבע" קיבל תעודת מפעל מצטיין מנשיא המדינה יצחק בן-צבי. בשנת 1964, התפתחו קשרים עם חברת "סינטקס מקסיקו", "Schering Plough" ואחרות.

 תרופות שפותחו על ידי פרידלנדר וצוותו 
אופטלגין – תכשיר להורדת חום ושיכוך כאבים. פרידלנדר נתן את השם לתכשיר מלשון אופטימום (Optimum) ואלגין (Algin).
ביטופל (Bitupal) - תכשירי לטיפול בעור ושניתנו כנוזל, קרם ומשחה, כמו קרם לויקוביטופל קורדלטה (L.B.C). אשר הופקו מביטומן אספלטיט מים המלח. ב-1959 - אושר תכשיר הביטופל על ידי מינהל התרופות האמריקאי FDA, לשיווק בשוק האמריקני. שם התכשיר ביטופל בא משילוב המילים "ביטומן" ו"פלשתינה". החל מ-1959,האספלטיט נאסף מהים על ידי קיבוץ עין גדי ונשלח ל"טבע" בירושלים.
אנובה (Anova), מדינון – ס (Madinon – s) - שני הורמונים לעיכוב הביוץ וויסות של המחזור החודשי.
פוליאנדרין (Foliandrin) - תכשיר המופק מצמח הרדוף הנחלים, וניתן כטיפות, טבליות ופתילות לטיפול בבעיות של אי ספיקת לב, שריר לב, פרפור, בצקת ועוד.
דיסטונל (Dystonal) - תכשיר לטיפול במתח בשרירים.
פנבריטין (Penbritin) - תרופה אנטיביוטית מקבוצת הפניצילין המשמשת לטיפול בזיהומים חַיידַקיים וניתנת כקפסולה.

 שיתופי פעולה מחקריים 
בשנת 1966 התקיימו שיתופי פעולה בין פרידלנדר וצוות מפעל "טבע" לבין האוניברסיטה העברית ושני בתי חולים בכמה פרויקטים מהם:
פניל-אטיצטיל-סליציט (Phenyl-Ethylacetyl-Salicylate).
אריתרומיצין אמבונט (Erythromycin Embonte).
שיתוף פעולה עם בית החולים "תל השומר", שבו טופלו חולים במשחת לויקוביטופל קורדלטה (L.B.C) ונערכו תצפיות קליניות אחר תגובת החולים, על ידי פרופ' ל. ציפרקובסקי וד"ר א. פיינשטיין.
ביוזמת פרופ' אריה דוסטרובסקי וסאגר, נערכו תצפיות קליניות נרחבות אחר חולים שטופלו בתכשיר ביטופל. התצפיות הקליניות הודרכו על ידי פרופ' קצנלבוגן מבית החולים "בילינסון" ופרופ' ברלין מ"הדסה" תל אביב.

 שנותיו האחרונות 
במחצית שנות השישים, אלזה קובר דודתו ושותפתו של פרידלנדר, מכרה את חלקה במניות השליטה של החברה שעמד על 1/3, לבנק לפיתוח התעשייה. מעתה השותפים ב"טבע" היו פרידלנדר, ד"ר אלפרד פויכטוונגר והבנק לפיתוח התעשייה. בשנת 1967, היו למפעל "טבע" בשכונת בית וגן בירושלים, 250 תכשירים, היקף הייצור עמד על 9 מיליון ל"י, היקף היצוא על 1.75 מיליון ל"י ותשלום הדיבידנד השנתי לבעלי המניות עמד על 8%. פרילנדר ואלזה קובר החליטו אז להעביר את המפעל משכונת בית וגן הגדלה וצומחת, לאזור תעשייתי מתאים. הרשויות נתנו לחברה בתנאים נוחים כמפעל תעשייתי נדרש, 17 דונם בהר תמיר בירושלים. בבורסה לניירות ערך בתל אביב, נציגי מפעל "אסיא – צרי" רכשו בהתמדה את מניותיה הרגילות של "טבע", ובמניות השליטה התחולל שינוי. ד"ר אלפרד פויכטוונגר החליט לצאת מן השותפות ומכר את מניות השליטה שלו למפעל "אסיא – צרי". הבנק לפיתוח התעשייה החליט לצאת מן השותפות ולמכור את מניות השליטה שלו במכרז. כוחו של פרידלנדר נחלש. הוא רצה לשמור על "טבע", מפעל חייו בבעלותו, וניגש למכרז ביחד עם ד"ר ראובן הכט, אך הם הפסידו למפעל "אסיא – צרי" שהציע מחיר יותר גבוה, וזכה במכרז. מעתה היו בבעלות "אסיא – צרי" 66% ממניות השליטה של "טבע". כשפרידלנדר שמע על תוצאות המכרז, הוא קרס והתמוטט. בסוף נובמבר 1968, פרילנדר מכר את מניותיו למפעל "אסיא – צרי" ופרש לגמלאות. פרידלנדר נפטר ונקבר בבית העלמין הר המנוחות בירושלים ב-25 במאי 1975.

 פעילותו הציבורית 
בשנים 1930 - 1934,  פרידלנדר היה פעיל בחוגים הציוניים בגרליץ. מ-1935 ואילך, פעיל בהתאחדות עולי גרמניה ומרכז אירופה. בין השנים 1950 - 1953, חבר בצוות ההקמה ומעצבי דמותו של בית הספר לרוקחות בירושלים. בשנות החמישים והשישים למאה העשרים, פרידלנדר שימש כנציג התעשייה הפרמצבטית בהתאחדות התעשיינים.

 חיים אישיים 
בשנת 1931 פרידלנדר נישא לשרלוטה (לוטה) מיוזם ונולדו להם שני ילדים. לאחר 14 שנות נישואים, הם התגרשו. במאי 1945, נישא פרידלנדר בשנית ליוהנה (הנזי) זינגר לבית כהן, אם לבן מנישואיה הראשונים, ונולדה להם בת אחת, נעמי, שנישאה לפרופ' זליג אשחר (לימים התגרשו).

 הנצחה 
ממוזער|ב־14 בספטמבר 2016, נקראה כיכר על שמו של פרידלנדר בשכונת בית וגן בירושלים
תשלובת טבע תעשיות פרמצבטיות בע"מ, מעניקה בכל שנה שנייה לחוקרים מצטיינים את פרס מייסדי טבע  וביניהם פרידלנדר.

ב-14 בספטמבר 2016, נחנכה בירושלים כיכר בצומת הרחובות שחראי - חקלאי בשכונת בית וגן, על שם פרידלנדר מייסד חברת "טבע", חלוץ תעשיית התרופות בארץ ישראל.

 לקריאה נוספת 
אלכס לויצקי – "שורשיה העמוקים של טבע, 60 שנה להקמת החברה" - סינתיזיס כתב עת ישראלי לתעשיית הכימיה, הביוטכנולוגיה והפרמצבטיקה, גיליון מס' 5, יולי 1964
In der Paracelsus-Apotheke begegnen die Kunden jetzt dem Mann wieder, der hier einst Medizin verkaufte und später einen Weltkonzern gründete.- Sächsische Zeitung.
Daniela Pfeiffer -Schaufenster erinnert an ein jüdisches Leben

 קישורים חיצוניים 

 נורית אשכנזי ונעמי אשחר, "אבא טבע" – סיפורו של ד"ר גינטר פרידלנדר הוצ' "קווים אישיים", 2009
 ד"ר נעמי אשחר – אבא טבע – ארגון הרוקחות בישראל
 נורית אשכנזי – "אבא טבע" – ארגון יוצאי מרכז אירופה

 מגר’ אמנון מיכלין - "אבא טבע" סיפורו של ד"ר גינטר פרידלנדר - הסתדרות הרוקחים בישראל
 יעקב קליין - אבא טבע - סיפורו של ד"ר גינטר פרידלנדר - ארגון יוצאי מרכז אירופה
 עדי שוורץ - דוקטור טבע - ישראל היום

 מלון בכל מקום - בית וגן – בית חרושת טבע לתרופות 
 כיכר חדש ע'ש ד"ר גינטר פרידלנדר – האוניברסיטה העברית, בית הספר לרוקחות
 אברהם רובינשטיין ונורית אשכנזי – ממכתש ועלי עד ננוטכנולוגיה מוכוונת – סיפורו של בית הספר לרוקחות ירושלים
 שרון בנרף - איך זה שסרפד אחד לבד מעז – המרכז לרפואה מסורתית

 דניאלה גוזיק וד"ר פרנק ליימקוגל - היסטוריה של רוקחות ארץ ישראלית – יקינתון גיליון 258
 ירושלים: גיליון רפואי – הארכיון הציוני המרכזי
 מפעל הטבליות של טבע בירושלים יקרא מהיום על שמו של אלי הורביץ ז"ל – טבע תעשיות פרמצבטיות בע'מ
 הארץ – ספרים חדשים
 ד"ר נעמי אשחר – סיפורו של ד"ר גינטר פרידלנדר מייסד טבע בירושלים 1935 – העמותה הישראלית לצמחי מרפא 

 פייטושון - בית וגן - בית חרושת טבע לתרופות - קהילות אג'נדה
 פיוטושון -, צ'כיה- אזור תעשייה שנמוג - קהילות אג'נדה
 Anett Böttger, "Späte Ehrung für Lebenswerk in Jerusalem" - GÖRLITZER NACHRICHTEN, M O N T A G
 1 2 . S E P T E M B E R 2 0 1 6
 2 Nomi Eshhar/Nurit Ashkenazi, Von Görlitz nach Jerusalem – Güther Friedländer (1902 – 1975), Peter Lang GmbH, 201

 הערות שוליים 

קטגוריה:חברי בלאו וייס
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
קטגוריה:תעשיינים ישראלים
קטגוריה:כימאים יהודים גרמנים
קטגוריה:כימאים ביישוב
קטגוריה:כימאים ישראלים
קטגוריה:בוטנאים ביישוב
קטגוריה:בוטנאים ישראלים
קטגוריה:טבע תעשיות פרמצבטיות: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:פרמקולוגים ישראלים
קטגוריה:רוקחים ביישוב
קטגוריה:רוקחים יהודים גרמנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1902
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1975