נציגויות דיפלומטיות של ישראל בעולם

משרד החוץ של מדינת ישראל מפעיל ברחבי העולם כמאה משלחות דיפלומטיות, מתוכן 82 שגרירויות, 22 קונסוליות כלליות, משרדי ייצוג וקישור, וחמש משלחות מיוחדות. בשל העובדה שלישראל יחסים דיפלומטיים עם 163 מדינות, רבות מהשגרירויות מואמנות ליותר ממדינה אחת. בנוסף, לישראל שבעה שגרירים ניידים, היושבים בירושלים ומואמנים למדינות שונות ברחבי העולם.

רקע
ממוזער|שמאל|360px|מספר הנציגויות של מדינת ישראל לאורך השנים, בהשוואה למספר המדינות שעמן קיימה יחסים דיפלומטיים. מתבסס על נתוני מדד הדיפלומטיה הישראלית 2014
בשנים שקדמו להקמת המדינה היו נציגי הסוכנות היהודית פרוסים במדינות רבות, ובכמה מהם נהנו ממעמד דומה לזה של נציגים דיפלומטיים. לאחר קום המדינה ומשעה שאותן מדינות הכירו בה, הפכו שלוחותיה של הסוכנות לנציגויות רשמיות של מדינת ישראל. שר החוץ, משה שרת, הכריע כי הנציגויות החדשות יוגדרו צירויות ולא שגרירויות, וזאת מטעמי צניעות. הצירות הראשונה של ישראל נפתחה בוורשה (פולין) ב-26 בספטמבר 1948. עד סוף 1949 זכו למעמד רשמי גם צירויות ישראל באנקרה, בואנוס איירס, בודפשט, בוקרשט, בלגרד, בריסל, וושינגטון, לונדון, מונטווידאו, מונטריאול, מוסקבה, סידני, פראג, פריז, ורומא וכן הנציגויות לאו"ם בניו יורק ובז'נבה, כשלצידן פועלות גם קונסוליות רשמיות באיסטנבול, אמסטרדם, אתונה, וינה, לוס אנג'לס, ניו יורק וציריך.

בעשורים הראשונים לקיומה השתדלה ישראל לפתוח נציגות דיפלומטית בכל מדינה שהסכימה לכונן עמה יחסים דיפלומטיים, מתוך רצון לבסס את מעמדה בקהילה הבינלאומית, בפרט בשל הסכסוך הישראלי-ערבי. ישראל עשתה מאמצים רבים להתקרב אל מדינות אסיה ואפריקה, שהחלו להשתחרר באותן שנים מעול הקולוניאליזם. בשנים 1950–1959 עלה מספר הנציגויות התושבות של ישראל בעולם מ-37 ל-80. בשנת 1967, ערב פרוץ מלחמת ששת הימים, היו לה כבר 96 נציגויות דיפלומטיות תושבות ברחבי העולם.

בשנים שלאחר מלחמת ששת הימים חלה פגיעה במעמדה הבינלאומי ישראל, דבר שגרם לצמצום מספר המדינות שעמן קיימה יחסים דיפלומטיים. כפועל יוצא, נאלצה ישראל לסגור רבות מנציגויותיה בעולם. האירועים הבולטים ביותר בהקשר זה הם ניתוק היחסים עם ברית המועצות ועם מרבית מדינות הגוש הקומוניסטי אחרי מלחמת ששת הימים וניתוק היחסים עם מרבית מדינות אפריקה בעקבות מלחמת יום כיפור. רק עם השתנות הנסיבות הדיפלומטיות בעקבות סיום המלחמה הקרה ותחילתו של תהליך שלום בין ישראל לשכנותיה בשנות ה-90 של המאה ה-20, התאפשר כינונם מחדש של מרבית היחסים הדיפלומטיים שנותקו. בד בבד, נפילת מסך הברזל הביאה ליצירתן של מדינות חדשות רבות במזרח אירופה ומרכז אסיה, שרובן שאפו לכונן יחסים עם ישראל. ואולם, לא בכל מדינה שעמה כוננו או חודשו היחסים נפתחה גם נציגות דיפלומטית ישראלית. בפועל, בעשור השני של המאה ה-21 מחזיקה ישראל נציגות דיפלומטית תושבת רק בכמחצית מהמדינות שעמן יש לה יחסים דיפלומטיים מלאים. בשנת 2019 פתחה ישראל את הנציגות הדיפלומטית בקיגאלי בירת רואנדה, אולם עם אישור תקציב המדינה ל-2019 נקבע גם כי ישראל תסגור 7 נציגויות דיפלומטיות.

ב-2020, בעקבות חתימת הסכמי הנורמליזציה עם מדינות במפרץ הפרסי, משרד החוץ פתח שגרירויות באיחוד האמירויות הערביות, בחריין ומרוקו.

רשימת נציגויות ישראל בעולם
שגרירויות
 מואמנת ל- עיר  שנת פתיחה  האמנה נוספת  ראש הנציגות  טשקנט 1992   גדעון לוסטיג  וינה 1949  מוסדות האו"ם, הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית דוד רוט  קנברה 1950    אמיר מימון  קייב 1993   מיכאל ברודסקי  מונטווידאו 1948   מיכל הרשקוביץ  באקו 1993   ג'ורג' דיק  אבו דאבי 2021  אמיר חייק  רומא 1949 לא ממוסגר|22x22 פיקסלים ארגון המזון והחקלאות יונתן פלד  טירנה 2012  גלית פלג  לואנדה 1994     לאו וינובסקי  טאלין 2025   בעז רודקין  קיטו 1964   צח שריד  בואנוס איירס 1949  אייל סלע  וושינגטון 1948   יחיאל לייטר  אדיס אבבה 1989  אברהם נגוסה  סופיה 1990  יוסי לוי-ספרימנאמה2020סמי רבל  מינסק 1993  צבי מירקין (ממונה זמני)  בריסל 1949   עידית אבו רוזנצווייג  ברזיליה 1952   טביליסי 1993   הדס מיצד  אקרה 2011  רועי גלעד  גואטמלה סיטי 1960   אלון לביא  ברלין 1965  רון פרושאור  קופנהגן 1952   צבי טל  פרטוריה 1950     עדי כהן חזנוב (ממונה על היחסים)  ניו דלהי 1992   ראובן עזר  האג 1949  צבי אבינר ופני  בודפשט 1989  מאיה קדוש  טגוסיגלפה 2021   אלדד גולן  לונדון 1949  יצחק (צחי) ברוורמן (מיועד)  מנילה 1962  אילן פלוס  סנטו דומינגו 1964        רסלאן אבו רוקן  האנוי 1993   ירון מאיר   לוסקה  2025   עפרה פרחי  אביג'אן 1986    רוני ידידיה קליין  אנקרה 1949    אשגבאט 2013  איסמעיל חאלדי  אתונה 1990  נעם כץ  טוקיו 1953   גלעד כהן  עמאן 1994   רוגל רחמן  ריגה 1992   סנדרה סימוביץ'  וילנה  2015   הדס ויטנברג  קישינב  2025   יורם אלרון  יאנגון 1953  חנן גודר  קהיר 1980   אורי רוטמן  מקסיקו סיטי 1953  עינת קרנץ-נייגר  אוסלו 1955  יאנה קוטליאר-גל (ממונה על היחסים)   אבוג'ה 1993  מייקל פרימן  ולינגטון 2011  רן יעקובי  קטמנדו 1961   אריה בס  סין בייג'ינג 1992   אלי בלוצרקובסקי  סינגפור 1969  אלי ורד חזן  ברטיסלאבה 2006   איתן לבאון  דקר 1994       יובל ווקס  מדריד 1986  דן פורז (ממונה על היחסים)  בלגרד 1997  אביבית בר-אילן  ורשה 1990  יעקב פינקלשטיין  ליסבון 1977  אורן רוזנבלט  הלסינקי 1950   בעז רודקין  פנמה סיטי 1965      איתי בר-דב אסונסיון  2024 עמית מקל  לימה 1956  ערן יובן  סנטיאגו דה צ'ילה 1950  גיל ארציאלי  פראג 1990  אמיר ויסברוד  פריז 1949  יהושע זרקא  סן חוסה 1966  מיכל גור-אריה  סיאול 1992  רפאל הרפז  אסטנה 1992   אדווין יאבו  יאונדה 1986    אמנון קלמר  אוטווה 1953  עדו מועד   ניירובי 1963  מוסדות האו"ם     מיכאל לוטם  ניקוסיה 1961  אורן אנוליק  זאגרב 2005   גרי קורן  רומא 1994   ירון זיידמן  קיגאלי 2019  עינת וייס  בוקרשט 1948   ליאור בן דור  מוסקבה 1991  סימונה הלפרין  סטוקהולם 1950   זיו נבו קולמן  ברן 1951  יפעת רשף  בנגקוק 1958  אורנה שגיב

שגרירים ניידים
 מואמן ל-  שגריר מכהן   זאב בוקר   סימונה פרנקל  תמר זיו   גרשון קידר           רועי רוזנבליט

קונסוליות כלליות, משרדי ייצוג וקישור
מדינהעירתאריך פתיחהקונסול  דובאי 2021 לירון זסלנסקי  לוס אנג'לס  1949  ישראל בכר אטלנטה 1956  איתן רייס בוסטון 1965 בנימין שרוני יוסטון 1962 ליביה לינק ניו יורק 1948  אופיר אקוניס סן פרנסיסקו 1962 מרקו סרמונטה מיאמי 1982 מאור אלבז סטרינסקי שיקגו 1952  ינעם כהן  מומבאי 1953 קובי שושני בנגלור 2012  תמר בן חיים  איסטנבול 1949 רמי חתן  הונג קונג 1985 עמיר לאטי גואנגג'ואו  2009 אלכס גולדמן-שיימן צ'נגדו  2014 גדי הרפז שאנגחאי  1995  רוית בר  מונטריאול 1949 פול הירשון טורונטו  1961 עידית שמיר  מינכן  2011  טליה לדור פרשר  סאו פאולו  2010  רפאל ארדרייך  סנקט פטרבורג  2011  רן גידור  רבאט  2021  יוסי בן-דוד  בוגוטה  2024  קובי ולר   טאיפיי 1993 עומר כספי

נציגויות בארגונים בינלאומיים
 מואמנת ל- עיר  שנת פתיחה  האמנה נוספת  ראש הנציגות  מוסדות האו"ם ז'נבה  1949 דניאל מירון 22px OECD פריז 1964 מועצת אירופה  שי כהן  בריסל 1959  חיים רגב  מוסדות האו"ם ניו יורק 1949דני דנון

נציגויות עתידיות





נציגויות דיפלומטיות של ישראל לשעבר
נסגרו מסיבות פוליטיות
מואמנת ל-עירסוגשנת פתיחהשנת סגירהסיבת הסגירה   קמפלה  שגרירות  1962  1972  ניתוק יחסים מצד אידי אמין  איראן טהראן  שגרירות 1964  1979  ניתוק יחסים עם ישראל בעקבות המהפכה האיראנית  דבליןשגרירות 1993  2024 הידרדרות ביחסי ישראל–אירלנד בעקבות מלחמת חרבות ברזל  אסמרה  שגרירות  1993  2022 סירוב ממשלת אריתריאה לאשר את הגעת השגריר הישראלי למדינה מוסקבה שגרירות 1948 1967 בעקבות מלחמת ששת הימים, נותקו היחסים בין המדינות.   ליברוויל  שגרירות  1963  1973  ניתוק יחסים מצד מדינות אפריקה בעקבות מלחמת יום כיפור   קונקרי  שגרירות  1959  1967  ניתוק יחסים עם ישראל בעקבות פרוץ מלחמת ששת הימים  דהומיי קוטונו  שגרירות  1964  1973  ניתוק יחסים בעקבות מלחמת יום כיפור. כיום השגרירות המואמנת לבנין היא שגרירות ישראל באביג'אן, חוף השנהב  הרפובליקה המלגשית טננריב  שגרירות  1960  1973  ניתוק יחסים בעקבות מלחמת יום כיפור. השגרירות המואמנת למדגסקר היא שגרירות ישראל בדרום אפריקה  בנגי  שגרירות  1961  1973  ניתוק יחסים בעקבות מלחמת יום כיפור כיום השגרירות המואמנת לרפובליקה המרכז-אפריקאית היא שגרירות ישראל ביאונדה, בירת קמרון.  וולטה עילית ואגאדוגו  שגרירות  1964  1973  ניתוק בעקבות מלחמת יום כיפור. כיום השגרירות המייצגת את ישראל בבורקינה פאסו נמצאת באביג'אן, חוף השנהב.  קראקס  שגרירות  1958  2009  ניתוק יחסים עם ישראל על רקע מבצע עופרת יצוקה   לומה  שגרירות  1962  1973  ניתוק יחסים עם ישראל ערב מלחמת יום כיפור   דאר א-סלאם  שגרירות  1961  1973  ניתוק יחסים מצד מדינות אפריקה בעקבות מלחמת יום כיפור  ביירות נציגות 1982  1984  ביטול הסכם ישראל-לבנון והתחזקות המעורבות הסורית במדינה.   מונרוביה  שגרירות  1957  1973  ניתוק יחסים מצד מדינות אפריקה בעקבות מלחמת יום כיפור  במאקו  שגרירות  1960  1972  ניתוק יחסים עם ישראל בלחץ מדינות ערב  מאוריטניה נואקשוט  שגרירות 1999  2009  ניתוק יחסים עם ישראל על רקע מבצע עופרת יצוקה   לאגוס  שגרירות  1960  1973  ניתוק יחסים מצד מדינות אפריקה בעקבות מלחמת יום כיפור  ניאמי  שגרירות  1961  1972  ניתוק יחסים עם ישראל בלחץ מדינות ערב   קולומבו  "מדור אינטרסים"  1983  1990  ניתוק יחסים   פריטאון  שגרירות  1961  1973  ניתוק יחסים מצד מדינות אפריקה בעקבות מלחמת יום כיפור  מסקט  נציגות מסחרית  1996  2000  ניתוק הקשרים בעקבות פרוץ האינתיפאדה השנייה  פור לאמי  שגרירות  1961  1972  ניתוק יחסים עם ישראל בלחץ מדינות ערב. כיום השגרירות המואמנת לצ'אד היא שגרירות ישראל בדקאר, סנגל  הוואנה שגרירות  1960  1973  ניתוק יחסים עם ישראל ערב מלחמת יום כיפור   ברזוויל  שגרירות  1960  1972  ניתוק יחסים עם ישראל בשל קשרים עם הגוש המזרחי  דוחה  נציגות  1996  2009  ניתוק הקשרים עם ישראל על רקע מבצע עופרת יצוקה   פנום פן  שגרירות  1967  1975  הצטננות היחסים עד לניתוקם על ידי הקמר רוז'  תוניס  נציגות  1996  2000  ניתוק הקשרים בעקבות פרוץ האינתיפאדה השנייה

נסגרו מסיבות תקציביות
 נציגות  סוג  מואמנת ל-  שנת פתיחה  שנת סגירה ציריך  קונסוליה כללית    1949  1990 קינגסטון  שגרירות    1975  1995~ סובה  שגרירות    1987  1995~ מילאנו  קונסוליה כללית    1967  1996 מבבנה  שגרירות    1968  1996 לילונגווה  שגרירות    1964  1997 לה פאס  שגרירות    1975  2003 סן סלוודור  שגרירות    1974  2016 אלכסנדריה  קונסוליה כללית    1982  2002 סידני  קונסוליה כללית    1949  2002 ריו דה ז'ניירו  קונסוליה כללית    1949  2002 מרסיי  קונסוליה כללית    1951  2015 פילדלפיה  קונסוליה כללית    1964  2015 אמסטרדם  קונסוליה כללית    1949  1958

הועברו לעיר אחרת או נסגרו מסיבות אחרות 
 נציגות  סוג  מואמנת ל-  שנת פתיחה  שנת סגירה  הסיבה לסגירה דאלאס  קונסוליה כללית    1960  1962  פתיחת קונסוליה כללית ביוסטון קלן  קונסוליה כללית    1955  1967  העברת השירות הקונסולרי לשגרירות בבון קינשאסה  שגרירות  ימין|24px|קונגו (1960-1971)   זאיר / קונגו  1982  2003  בעקבות מלחמת קונגו השנייה. יוהנסבורג  קונסוליה כללית   דרום אפריקה  1949  1980  ?  פורט או פרינס  שגרירות    1973  1990  ? 

 תקיפת נציגויות ישראליות 

מספר נציגויות ישראליות ברחבי העולם היו יעד לפיגועי טרור ולמתקפות.

 הפיגוע בשגרירות ישראל באקוודור – פיגוע נגד שגרירות ישראל באקוודור ב-1982 שהרג שלושה בני אדם.
 הפיגוע בקונסוליה הישראלית בסידני – פיגוע נגד הקונסוליה הישראלית בסידני ב-1982.
 הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה – פיגוע מכונית תופת שבוצע על ידי החזבאללה ב-1992. נהרגו 29 איש, בהם 4 נציגים של ישראל.
 הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון – פיגוע מכונית תופת מחוץ לשגרירות ישראל בלונדון ב-1994.

גלריה

ראו גם
 נציגויות דיפלומטיות בישראל
 מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ישראל
 יחסי החוץ של ישראל
 משרד החוץ
 דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי מדיניות ופעולות חוץ

קישורים חיצוניים

 חיפוש נציגויות ישראל בעולם, משרד החוץ


הערות שוליים

*
קטגוריה:משרד החוץ
קטגוריה:ישראל: יחסי חוץ
קטגוריה:ישראל: היסטוריה
ישראל