קטרין בר בלודג'ט

קטרין בר בלודג'ט (באנגלית: Katharine Burr Blodgett; 10 בינואר 1898 – 12 באוקטובר 1979) הייתה מדענית אמריקאית שעסקה בחקר הכימיה של פני השטח, ובמסגרת עבודתה במעבדת המחקר של ג'נרל אלקטריק  פיתחה את הזכוכית ה"בלתי נראית" - המצופה בציפוי נגד החזרה, ואת ה-color gauge.

בשנת 1951, זכתה במדליית גרוון-אולין מטעם האגודה האמריקנית לכימיה. בנוסף הייתה האישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטורט בפיזיקה מאוניברסיטת קיימברידג', ואת פרס ה־Photographic Society of America Award.

 קורות חיים 
בלודג'ט נולדה בסקנקטדי שבניו יורק, להורים ג'ורג' רדינגטון בלודג'ט (1862–1897) וקטרין בצ'אנן (1865-?). אביה של בלודג'ט היה ראש עורכי הדין של מחלקת הפטנטים של ג'נרל אלקטריק (GE) בסקנקטדי. בשלושה בדצמבר 1897 נורה בביתו על ידי פורץ ויום לאחר מכן מת מפצעיו. לאחר מספר שבועות נולדה בלודג'ט.

לאחת לידתה של בלודג'ט ומותו של אביה, עברה אמה איתה ועם אחיה הגדול לצרפת. ב-1912 חזרו לניו יורק, ובלודג'ט נשלחה לבית הספר הפרטי רייסון, שם קיבלה חינוך טוב יותר מאשר שאר בנות גילה, והפגינה כישורים מתמטיים ופיזיקליים נדירים. את התיכון היא סיימה בגיל 15.

תחביבה של בלודג'ט כללו משחק וגינון. היא האמינה בשימור משאבי טבע טבעיים, ופעלה באגודת ה־Zonta International, ארגון חובק עולם של נשים שמטרתו לקדם שוויון.

 לימודים וקריירה מחקרית 
בשנת 1917 נפגשה בלודג'ט עם ארווינג לאנגמיור, חתן פרס נובל לכימיה שעבד עם אביה, והוא עודד אותה להרחיב את הידע הפיזיקלי שלה בטרם תנסה למצוא עבודה ב-GE. את התואר הראשון שלה בפיזיקה, במקום שני במחזור, קיבלה בלודג'ט ממכללת ברין מאר באותה שנה. את התואר השני עשתה באוניברסיטת שיקגו, וב-1918 הצטרפה למעבדות המחקר התעשייתי של GE, ועבדה עם ארווינג לאנגמיור. בהמלצתו הצטרפה לאוניברסיטת קיימברידג' באנגליה, ובשנת 1926 הייתה האישה הראשונה לקבל באוניברסיטה זו דוקטורט בפיזיקה, והמדענית הראשונה בעלת דוקטורט במעבדות GE.

ב-1933 פיתחה בלודג'ט את ה־color gauge - שיטה למדידת עובי של שכבות דקות, ברזולוציה של מיקרו-אינץ' (25 מיקרומטר). ב-1935 הצליחה לשפר את השיטה, ולמדוד שכבה בעובי של מולקולה אחת בודדה. בדצמבר 1938 הצליחה לייצר בלודג'ט זכוכית "בלתי נראית" בעזרת הידע שצברה מהישגיה הקודמים. בזכוכית זו השתמשו באופטיקה, בייצור מצלמות, ואף בבניית חלונות ראווה לחנויות.

בנוסף עבדה בלודג'ט יחד עם לאנגמיור על שיפור חוט הטונגסטן בנורת להט, עזרה לפתח סוג משופר של מסך עשן, ובמהלך מלחמת העולם השנייה עבדה על שיטה להסרת קרח מכנפי מטוסים. היא עם המציאה מסכת גז שהצילה חיים רבים במלחמת העולם השנייה.

עבודתה של בלודג'ט תרמה משמעותית בתחומים רבים, והיא תוארה על ידי לאנגמיור כ"נסיינית מוכשרת", ו-"שילוב נדיר בין יכולות תאורטיות ומעשיות".

ב-1963 עזבה את GE ופרשה לגמלאות.

 עבודתה המחקרית 
בשנת 1917 התחילה בלודג'ט לעבוד במעבדות המחקר של GE בחקר שכבות דקות בעובי מולקולות ספורות יחד עם ארווינג לאנגמיור שזכה ב-1932 בפרס נובל. הוא שכר אותה כאסיסטנטית שלו, האישה הראשונה שמילאה תפקיד זה. במעבדות אלו פיתחה את ה־color gauge, ואת הזכוכית ה"בלתי נראית". לאורך הקריירה שלה היא פרסמה עשרות מאמרים מדעיים, שמונה פטנטים שנרשמו בארצות הברית ושניים שנרשמו בקנדה.

 color gauge 
בשנת 1933 הצליחה קטרין ליצור לוחית מכוסה במספר שכבות חד מולקולאריות (monolayers) של חומצה סטארית בעובי של כמה מאיות המיליונית של מטר כל אחת, על ידי הטבלות חוזרות של הלוחית בתמיסה עד לקבלת העובי הרצוי. ב-1935 פיתחה את הגילוי, ויצרה שיכבה אחת בעובי של מולקולה בודדה. הישגים אלו מרשימים ביותר והיוו אתגר טכנולוגי גדול.

לאחר מכן יצרה שכבות שונות בעוביים שונים מ־barium stearate, והקרינה על שכבות אלו אור לבן - חבילת גלים בתחום אורכי גל של 380–750 ננומטר (התחום הנראה). כל עובי שכבה מחזירה צבע שונה כאשר מקרינים עליה אור לבן. בלודג'ט מיפתה את הצבעים המוחזרים לעובי השכבות, ובכך קבעה "סרגל" שהגיע לרזולוציות שאפשרו מדידה וזיהוי של צבעים בתחום האור הנראה, ושל שכבות בעובי של עד עשרות ננו מטרים (מיליוניות האינץ').

 זכוכית בלתי נראית (ציפוי נגד החזרה) 

בשנת 1938, כשעבדה בלודג'ט במעבדות של GE, המציאה את הזכוכית ה-בלתי מחזירה. היא יצרה ציפוי סבון בעובי 44 מולקולות שהפחית את ההחזרה מהזכוכית ואפשר ל-99% מהאור לעבור. עובי השכבה היה ארבע מיליוניות האינץ', רבע מאורך הגל הממוצע, והוא הפך את הזכוכית לבלתי נראית כיוון שההחזרה מפני שכבת הסבון ניטרלה את ההחזרה מפני הזכוכית.

בהמשך עבדו חוקרים אחרים על כך שהציפוי יהיה עמיד, ולא סבון שאפשר לנגבו.

 הכרה ופרסים 
בלודג'ט זכתה במגוון פרסים ובהכרת פועלה, בניהם:
 מדליית קידמה, אגודת הצילום של אמריקה, 1972
 פרס הישגים של האגודה האמריקאית של נשות אוניברסיטה 
 אישה מצטיינת של השנה, המגזין "אישה אמריקאית"
 מדליית גרוון של האגודה האמריקנית לכימיה ב-1951
 הכינוס הראשון של בוסטון לנשים אמריקאיות בעלות הישגים - מדענית כבוד
 תוארי דוקטור לשם כבוד: מכללת אלמירה  ב-1939, המכללה המערבית ב-1942, אוניברסיטת בראון ב-1942, מכללת ראסל סייג'  ב-1944.
 תחום הידע אותו חקרה, ובו כתבה שישה פטנטים, קרוי על שמה ועל שמו של לאנגמיור: שכבת לאנגמיור–בלודג'ט
 ב-1951 כיבדה אותה עיר הולדתה סקנקטדי בקיום "יום קתרין בלודג'ט" כהוקרה על תרומתה המדעית והאזרחית
 עמיתה באגודה האמריקאית לפיזיקה 
 חברה באגודה האופטית של אמריקה

 ראו גם 
 התאבכות משכבות דקות
 ציפוי נגד החזרה

 קישורים חיצוניים 

 אתר ג'נרל אלקטריק
 אתר הארגון Zonta שבו התנדבה בלודג'ט
 אתר של המדליה שבה זכתה בלודג'ט
 אתר של פרס שקיבלה בלודג'ט

 הערות שוליים 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:זוכות מדליית גרוון-אולין
קטגוריה:כימאיות אמריקאיות
קטגוריה:כימאים אמריקאים
קטגוריה:פיזיקאיות אמריקאיות
קטגוריה:פיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:ממציאות אמריקאיות
קטגוריה:ממציאים אמריקאים
קטגוריה:חברי החברה הפיזיקאית האמריקאית
קטגוריה:בוגרות מכללת ברין מאר
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1898
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1898
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1979
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1979