רופא צבאי

רופא צבאי הוא בוגר בית ספר לרפואה שסיים בהצלחה שנת סטאז', ועבר הכשרה צבאית בקורס קציני-רפואה לקראת הסמכתו כרופא צבאי. בהתאם, מקובל לכנות רופא צבאי גם קצין רפואה (אם כי לא כל קצין רפואה הוא בהכרח רופא).

תפקיד הרופא הצבאי קיים ברוב הצבאות המודרניים.

תפקידי הרופא הצבאי
לרופא הצבאי מספר תפקידים:
 הגשת טיפול רפואי לחולים ולנפגעים כדי לאפשר החלמתם והחזרתם לשירות, בתוך זמן קצר ככל האפשר.
 קביעת פעולות מנע כגון חיסונים וביצועם, הדרכת חובשים וכדומה.
 מיון רפואי (לפני שיבוץ החייל ליחידה המתאימה) - כדי להבטיח שכח האדם המיועד ליחידות השונות יהיה מסוגל לשאת במאמץ שיידרש מבחינה גופנית ונפשית.
 ייעוץ מקצועי בנושאי הרפואה (מיון וטיפול רפואי, לרבות אשפוז, רפואה מונעת ופינוי נפגעים).
 אחראי על ה"מרפאה הגדודית" בעתות שלום ועל "תחנת האיסוף הגדודית" בעתות מלחמה.
 רופא צבאי מתפקד כמפקד מרפאה צבאית על סגל אנשיה וציודה.


ממוזער|דרגת קצין רפואה, צמרת (מסלול צבאי) או פסגה (מסלול צבאי), עתודאי בוגר לימודי רפואה או סיעוד בטרם סיים קורס קצינים|80px
קצין רפואה (בראשי תיבות: קָרָ"פּ) הוא רופא או אח וקצין בחיל הרפואה. זאת להבדיל מקצין ארגון רפואה (קא"ר), שהוא קצין בחיל הרפואה הממונה על התחום המנהלי ביחידה בה הוא משרת (ולרוב התחיל דרכו כחובש או אח).

קצין הרפואה אחראי על פיקוד, ארגון וניהול מערכות הרפואה בצה"ל בשגרה, בפעילות ביטחון שוטף ובעת חירום, בנוסף על תחום אחריותו הטיפולי כרופא צבאי.

קציני הרפואה מתחילים דרכם הצבאית, לרוב כעתודאים הלומדים רפואה או סיעוד, אך ישנם קר"פים המגיעים לחיל הרפואה לאחר שלמדו רפואה, אחרי שירותם הסדיר.

כהכשרת קצונה, קציני הרפואה שלמדו במסלול ״צמרת״ ללימודי רפואה כיום עוברים קורס קצינים במגמת נחשון בבה"ד 1 בין השנה השנייה והשלישית ללימודים, ולאחר חזרתם לצבא בתום הסטאז' השלמה חילית במשך כ-12 שבועות. ההשלמה מתקיימת בבה"ד 10 אשר בעיר הבה"דים.

בראש יחידות רפואית רבות בצבא עומד קצין רפואה. מבין מגוון תפקידי קציני רפואה הראשוניים ניתן למצוא קרפ"גים, קצינים המנהלים את כוחות הרפואה בגדוד, קציני מטה במקרפ"ר או במשר"פ. אולם, יש יחידות רפואיות שבראשן עומד קא"ר. ראש קורס חובשים, למשל, הוא קא"ר וכן מפקד בית הספר לרפואה צבאית.

הדרגה הבכירה ביותר לקצין רפואה היא תת-אלוף, המוענקת למפקד חיל רפואה - קצין הרפואה ראשי (קרפ"ר).

 הכשרה 
לאחר שסיים קורס קציני רפואה מוצב הרופא ביחידה צבאית, עורפית או קדמית, בהתאם לפרופיל הרפואי שלו ולצורכי הצבא. הרופא הצבאי מתפקד במסגרת סדיר, קבע או מילואים.

קיימת אפשרות להירשם למסגרת העתודה האקדמית, במסלול לימודי רפואה, ובסיום בית ספר לרפואה ושנת הסטאז' הבוגר מתחייב על מספר שנות שרות קבע בצה"ל, כרופא צבאי.

בהמשך לתפקידו כ"רופא גדודי" או תפקיד אחר של קצין מטה (רפואי), בוחר התמחות, ומשלב את מספר השנים של ההתמחות הספציפית בתפקידים צבאיים. בסיום ההתמחות יוכל להתקדם לתפקיד של "רופא חטיבתי", "רופא אוגדתי" וכו'. רופא צבאי יכול לבחור להתמחות בכל תחום מן המקצועות הרפואיים.

בקורס קציני רפואה מכשירים את החניכים במגוון נושאים שיעזרו להם כרופאים צבאיים, ביניהם: החייאה בסיסית, החדרת צינור תוך קני, קוניוטומיה, צינתור ורידי מרכזי, החדרת נקז חזה, טיפול בהלם, פציעת ראש, פציעת חזה, פציעת בטן, פציעת אגן, צינתור שלפוחית השתן, פציעות גפיים, כוויה, פציעת עין, טביעה, שאיפת עשן, תסמונת תגובת קרב, אב"כ, ודיני משפט צבאי (הבוגר מוסמך כ"קצין שיפוט זוטר").

הקורס נמשך כ-12 שבועות, מלבד לעתודאים העוברים בנוסף "הכשרה בסיסית" בבה"ד 1.
ממוזער|אימון רופאים קרביים של חיל הרפואה
בסיום הקורס מוענקת לחניך דרגת סגן, והחניך מוצב ביחידת הקבע.

לקריאה נוספת
 ד"ר אשר (קרלוס) פורת, "חלוק לבן כומתה שחורה" - סיפורו של רופא צבאי במלחמות ישראל, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011, (368 עמודים).

קישורים חיצוניים

 להיות רופא צבאי | נבחרת העתודה של חייל הרפואה

הערות שוליים

*
קטגוריה:רפואה צבאית
קטגוריה:תפקידים צבאיים