דינה זילבר

דינה זילבר (נולדה ב־16 באוגוסט 1970) היא עורכת דין ישראלית. בשנים 2012–2020 הייתה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט ציבורי־מינהלי. קודם לכן שימשה פרקליטה בכירה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה.

 קורות חיים 
זילבר נולדה בלטביה להורים רופאים, ולה אח המבוגר ממנה בחמש שנים. אביה זלמן היה מנהל מחלקה בבית החולים הרפובליקני בריגה, וכשביקש ב־1972 להתאחד עם סבתה ועם דודיה בישראל פוטר ממשרתו. כעבור כמה חודשים קיבלה המשפחה אשרת יציאה מברית המועצות ועלתה ארצה, למרכז קליטה בדימונה. זילבר גדלה בחולון. בצה"ל שירתה כמש"קית חינוך, הסברה וידיעת הארץ, ביחידת ההסברה של בית הספר לפיתוח מנהיגות בצה"ל.

 לימודיה 
סיימה תואר ראשון ושני במשפטים באוניברסיטת תל אביב. את התואר השני סיימה בהצטיינות. עבודת המוסמך שלה עסקה ב"ייצוג אינטרסים מגזריים בגופים מנהליים". בשנים 1991–1992 הייתה יו"ר מועצת הסטודנטים של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. בשנים 1992–1994 הייתה עוזרת פרלמנטרית של חה"כ אליעזר זנדברג. החלה את דרכה במשרד המשפטים כמתמחה במחלקת הבג"צים, תחת מני מזוז.

 בשירות המדינה 
 מחלקת הבג"צים 
עבדה במשך 16 שנים כפרקליטה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה וייצגה את המדינה בכ־1,600 עתירות. בין היתר ייצגה את המדינה בעתירות בנושא הסדר הטיעון עם משה קצב, מיגון בתי הספר בשדרות ופסילת הסרט "ג'נין ג'נין" (ראו: בג"ץ בכרי נגד המועצה לביקורת סרטים).

 משנה ליועץ המשפטי 
בשנת 2012 מונתה לתפקיד משנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) – לימים שונה שם התפקיד להמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט ציבורי־מנהלי). זילבר שימשה בתפקיד עד דצמבר 2020. בתפקידה הייתה מופקדת על ייעוץ לעבודת הממשלה וגופי הביטחון, דיני הגירה, מאבק בהדרת נשים; שלטון מקומי ועוד. תחילה הייתה מופקדת גם על הייעוץ בנושא יהודה ושומרון.

נציבת הביקורת על הפרקליטות, השופטת הילה גרסטל, קבעה ב־2015 כי זילבר ופרקליטות נוספות לחצו על מנהל המכון לרפואה משפטית, ד"ר חן קוגל, שישנה את עדותו המקצועית, והאשימה אותן בהתנהגות פסולה. בעקבות כך פנתה התנועה למשילות ודמוקרטיה בתלונה ליועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, וטענה כי מדובר בעברות פליליות. מנדלבליט דחה את הטענות ב־2017 וקבע כי הפרקליטות פעלו בנוהל המקובל.

בנובמבר 2020, כחודש לפני סיום תפקידה כמשנה ליועץ, נאמה זילבר ב ומתחה ביקורת חריפה על הממשלה והליכוד, תוך שהיא מאשימה אותן ב"פייק מנהיגות". נציב שירות המדינה, דניאל הרשקוביץ, פנה ליועץ מנדלבליט ואמר שזילבר עברה על התקשי"ר ושהוא רואה את הדברים בחומרה רבה, גם משום שזילבר כבר קיבלה הערה על כך בעבר. בסופו של דבר החליט מנדלבליט שלא לפתוח בהליך משמעתי נגד זילבר, גם משום שעמדה לסיים את כהונתה.

 משפט ציבורי ומנהלי 
החטיבה להתיישבות:
בעקבות דו"ח של מבקר המדינה בעניין העברת תקציבים ממשלתיים לחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית, הוציאה זילבר חוות דעת השוללת העברת תקציבים מהממשלה לחטיבה. היא נימקה זאת בכך שהאצלת סמכויות המדינה בתחומי ההתיישבות באופן גורף לחטיבה להתיישבות, גוף שאינו ממשלתי, מבלי שזו כפופה למנגנוני איזונים ובלמים כנדרש מגופים שלטוניים, אינה חוקית. במסגרת זו הקפיאה זילבר גם תקציב שהוקצה לחטיבה להתיישבות לשם טיפול ביישובי עוטף עזה, אך כעבור כ־16 חודשים החריגה תקציב זה מהחלטתה.

ביולי 2015 קיבלה זילבר נזיפה משרת המשפטים, איילת שקד, משום שפרסמה חוות דעת המתנגדת להצעת החוק של חה"כ בצלאל סמוטריץ' להסדרת מעמדה החוקי של החטיבה להתיישבות, שאושרה בוועדת השרים לחקיקה. בתגובה פרסם היועץ המשפטי לממשלה, יהודה ויינשטיין, כי זילבר פעלה כדין. בעקבות חוות הדעת נחקק חוק אשר הסמיך את החטיבה להתיישבות להמשיך בפעילותה, לאחר שהוטלו עליה מגבלות בתחום הפיקוח והבקרה.

טוהר מידות
באפריל 2014 מינה את זילבר היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, לעמוד בראש צוות שבחן דרכים לחיזוק שלטון החוק וטוהר המידות בשלטון המקומי. בין המלצות הצוות: קירוב הנורמות החלות על השלטון המקומי בתחום המכרזים לנורמות הקבועות בשלטון המרכזי, ושיפור בהליכי מינוי כוח־האדם המועסק ברשויות המקומיות, כך שמכרזי כוח האדם יהיו זמינים גם באינטרנט. המחלקה שבראשה היא עמדה הסדירה את השימוש בכלי של הבטחה מנהלית והובילה את הרחבת סמכויותיהם של בתי המשפט לעניינים המנהליים. נוסף על כך קידמה תיקון לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים שהסמיך את בית המשפט לעניינים מנהליים בירושלים לדון בהחלטות של רשויות הפועלות באזור יהודה ושומרון, בנושאי תכנון ובנייה, כניסה ויציאה מאזור יהודה ושומרון וחופש המידע.

 גופי ביטחון 
זילבר ביטלה החלטות של ראש מנהלת השירות הלאומי שר־שלום ג'רבי, השר האחראי על המנהלת אורי אריאל ושר האוצר יאיר לפיד, לבטל הקצאת תקני שירות לאומי לארגונים "בצלם" ו"האגודה לזכויות האזרח", בנימוק שההחלטות לא נעשו על בסיס קריטריונים שוויוניים ובהליך מנהלי תקין.

זילבר כתבה חוות דעת בעניין איסור התערבות בתכניה של תחנת הרדיו גלי צה"ל, וחוות דעת בנוגע ליוזמה להעברת התחנה למשרד הביטחון אגב קביעת מנגנונים שיבטיחו את חופש העיתונות ואת עצמאות התחנה מפני התערבות ממשלתית.

בניגוד לרצונו של שר הביטחון אביגדור ליברמן לשלול הכרה כישיבת הסדר במוסדות המכינה הקדם־צבאית בני דוד בעלי, על רקע התבטאויות של הרב יגאל לוינשטיין, קבע היועץ המשפטי מנדלבליט כי הדבר אינו בסמכותו, על סמך חוות דעת שכתבה זילבר, ולאור חשיבותו של חופש הביטוי.

 מאבק בהדרת נשים 
זילבר מונתה אחראית ליישום דוח של ועדה שמינה היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין בנושא הדרת נשים מן המרחב הציבורי בישראל. היא שלחה כמה מכתבי מחאה בנושא הדרת נשים באירועים ציבוריים, בהם מכתב לרמטכ"ל ולפרקליט הצבאי הראשי, בטענה שמפקד חטיבת גבעתי, אל"ם עופר וינטר, הדיר נשים בערב גיבוש חטיבתי, בהתבסס על ידיעה עיתונאית שכתבה שווינטר העדיף את משה פרץ משרית חדד בשל שיקולי דת והדרת נשים. הידיעה התגלתה כשקרית.

זילבר התערבה גם במקרים שבהם ערכו גופים ציבוריים כינוסים ואירועים בהפרדה מגדרית, או ללא השתתפות נשים, ובמקרים שבהם הוצבו שלטי צניעות בכניסה לאתרים שאינם אתרי דת. למועצה להשכלה גבוהה שלחה זילבר תלונה על כך שאוניברסיטת בר־אילן מנעה שירת נשים בטקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה. בספטמבר 2016 היא שלחה מכתב לעיריית תל אביב, שלפיו אסור היה לה להתיר את האירוע "מרימים לכיפור" שביקשה עמותה לקיים בכיכר רבין, לאור הכוונה למנוע מנשים לשיר בו. האירוע בוטל. בתגובה לשאילתה שהגיש ח"כ משה גפני ענתה שרת המשפטים איילת שקד שזילבר פעלה בחוסר סמכות במקרה זה, ושאין לה סמכות לבטל אירועים לא ממשלתיים שבהם יש הפרדה מגדרית. שקד גם שוחחה עם היועץ המשפטי לממשלה, מנדלבליט, שהורה למשנים ליועמ"ש כי חוות דעת בנושאים רגישים ובנושאי דת ומדינה ייעשו רק בתיאום עמו.

בסוף אוגוסט 2017 צמצמה הממשלה את סמכויותיה בנושא מגדר והעבירה אותן למשרדי הממשלה העוסקים בנושא. עם זאת היועץ המשפטי לממשלה הודיע שזילבר תמשיך לשאת באחריות מטעמו, "לטיפול בהיבטים המשפטיים העקרוניים הקשורים בנושא".

 יהודה ושומרון 
בינואר 2017 החליטו שרת המשפטים שקד והיועץ המשפטי לממשלה מנדלבליט לבטל את התחום הנפרד של יהודה ושומרון במשרד המשפטים, שבו הייתה זילבר אחראית לאכיפה, ובכך צמצמו את סמכויותיה.

 מחלוקת בין זילבר לאיילת שקד 
בדצמבר 2017, בכינוס ציבורי לכבוד פרישת השופט אליקים רובינשטיין, מתחה זילבר ביקורת על המדיניות של שרת המשפטים, איילת שקד. היא אמרה: "את דרכי השלום של אלי [אליקים רובינשטיין] החליפו מסילות לעבר המשילות. זוהי רוח הזמן, צו השעה, כיוון הנסיעה שמסומן על כל השלטים המורים. אך המצפנים הישנים מפעם עדיין מתעקשים להתיישר אל עבר כוכב הצפון". בעקבות דבריה זימן אותה היועץ המשפטי לממשלה לשיחת הבהרה והורה לה להפסיק למתוח ביקורת פומבית על הדרג הפוליטי הנבחר.

בנובמבר 2018, בדיון בכנסת על תיקון לחוק התרבות והאמנות, מתחה זילבר ביקורת על התנהלות הממשלה. בין היתר אמרה: . בתגובה אמרה שרת המשפטים איילת שקד כי זילבר חצתה כל גבול. שקד שלחה ליועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט מכתב שבו ציטטה אמירות של זילבר נגד מדיניות הממשלה בוועדות הכנסת, וכתבה שזילבר מקדמת את עמדותיה הפוליטיות האישיות במקום מדיניות המשרד, בניגוד לתקנון שירות המדינה. היא הוסיפה שזילבר אינה רשאית להגיע לממשלה או לכנסת כנציגת משרד המשפטים, ושהיא מצפה כי תתפטר. מנדלבליט טען בתגובה כי העניין בסמכותו שלו ולא של שקד, ושהעניין נמצא בבדיקה, אך הורה לזילבר שלא תופיע כנציגת המדינה בדיונים בממשלה ובכנסת. כעבור כשבוע נזף מנדלבליט בזילבר, וכתב לה שכבר בעבר הוא שוחח עימה בגין "התבטאויות פומביות לא זהירות", אולם ההתבטאות האחרונה מלמדות שדבריו לא הופנמו. לדבריו התבטאות זו חרגה באופן ממשי ממרחב ההתבטאות הראוי ליועץ משפטי בשירות הציבורי. עם זאת מנדלבליט החליט שזילבר תחזור לייצג את עמדתו, לאחר תיאום עמדות איתו. מנגד שקד הודיעה כי לא תאפשר לזילבר לייצג את הממשלה בכנסת עד סוף מושב החורף. למעשה, מנדלבליט שלח יועצים משפטיים אחרים לייצג את עמדתו בדיון בוועדת חוקה חוק ומשפט בעניין חוק היועצים ובדצמבר הגיע בעצמו לדיון בוועדה לביקורת המדינה. במקביל התייצבה שקד בעצמה לדיון בוועדת הכלכלה והציגה את עמדתה מתוך כוונה לדבר במקומה של זילבר, הכפופה לשניהם. לדיון זה שלח מנדלבליט את זילבר כנציגתו. כשהחלה לדבר יצאה שקד מהמקום. יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין שלח לראשי ועדות הכנסת מכתב שבו התייצב לצדה של שקד וכתב: "לא נוכל בשום פנים ואופן להשלים עם מציאות שבה משרד ממשלתי מדבר בכמה קולות בוועדות הכנסת או כזו בה הדרג הפקידותי משמיע דעות מנוגדות לעמדה שקבע הדרג הנבחר". לעומת זאת התייצבו משפטנים אחדים לצידה של זילבר.

לאחר פרישתה משירות המדינה

לאחר פרישתה משירות המדינה החלה לשדר תוכנית ראיונות שבועית בגלי צה"ל בשם "מילים ומשפטים עם דינה זילבר". מרואייניה הראשונים היו כלת פרס ישראל מרים פרץ והסופר אלי עמיר. הצטרפה כעמיתה למרכז רובינשטיין לאתגרים חוקתיים.

עמדותיה

בספרה ביורוקרטיה כפוליטיקה זילבר מציגה את תפיסתה בדבר הבעיה שעלולה להיווצר כאשר המחוקקים אינם לוקחים לידם את השליטה בחקיקה
ואת ההשפעה השלילית על תפקידם של המשפטנים בשירות הציבורי:

במאמר שפרסמה בשנת 2017 כתבה זילבר:

.

ספריה ומאמריה
 ביורוקרטיה כפוליטיקה, הוצאת נבו, 2006 – בספר זה ניתחה זילבר את המנגנון הביורוקרטי־מנהלי ומאפייניו ודנה בדילמות הדמוקרטיות במדינה המנהלית. היא הציעה להגביר את השימוש בהסדרים ראשוניים כהסדרים המשקפים את מדיניות הדרג המדיני ומכוונים את המשך היישום על ידי הדרג הבירוקרטי. כן המליצה זילבר לגוון את הרכבו של המנגנון המנהלי ולהכליל ציבורים, כך שתורחב ההשתתפות הציבורית של כלל המגזרים בפרויקט המדינתי. לדבריה הדבר יחזק את ההזדהות עם המדינה ויצמצם את הניכור כלפיה.
 בשם החוק: היועץ המשפטי לממשלה והפרשות שטלטלו את המדינה, הוצאת כנרת, זמורה־ביתן, דביר, 2012 – ספר זה הוא מחקר היסטורי־משפטי שמספר את סיפורו של מוסד היועץ המשפטי לממשלה מאז קום המדינה ועד 2010. זילבר בחנה את תפקודו של היועץ המשפטי בשורה של אירועים מכוננים בהיסטוריה של מדינת ישראל והביאה את סיפורם האישי של היועצים.
 "המון דברים יפים ראו עיניי": מחלקת הבג"צים כאתר של חינוך משפטי מעשי משפט ט(1) 2017 – המאמר מפרט את רכיבי האתוס שבעזרתם ראוי להיות מעוצב משפטן ציבורי.
 שורשים במשפט (2020) (עורכת) – ספר מאמרים מאת בכירים ועובדים במשרד המשפטים בנושא אבני דרך במשפט הישראלי. גרסה מקוונת של הספר.
 "הכרזת העצמאות שלי" שורשים במשפט 19 (דינה זילבר עורכת, 2020), הוצאת נבו.

 פרסים והוקרה 
 2017 – זכייה בפרס "נשים בחזית 2017" בקטגוריית ממשל ופוליטיקה של אתר סלונה
 2018 – קבלת אות הוקרה ע"ש עו"ד ליאון צ'רני של פורום דבורה: נשים במדיניות חוץ וביטחון לאומי
 2019 – זילבר קיבלה, עם הפעילה החברתית עוה"ד אינסאף אבו שארב, את פרס מגן השקיפות מעמותת שקיפות בינ"ל ישראל.
 2020 – זכייה בפרס גורני עם עוה"ד איל ינון; זכייה בתואר אבירת איכות השלטון בקטגוריית הרשות המבצעת של התנועה לאיכות השלטון.

 פעילות ציבורית 
 2000 – נציגת פרקליטות המדינה בפורום למעמד האישה במשרד המשפטים
 2002–2005 – חברת אקדמיה של פרס התיאטרון הישראלי
 2004–2005 – חברת תת־ועדה לענייני חקיקה בחינוך של כוח המשימה הלאומי לקידום החינוך (ועדת דברת)
 2005 – ממונה על איכות השירות בפרקליטות המדינה
 2005–2012 – חברות במועצה לביקורת סרטים
 2015 – ראש הצוות לטיוב השמירה על הסוד הביטחוני (התמודדות עם תופעת שיח בכירים לשעבר עם סופרי צללים)

קישורים חיצוניים

  ראיון אצל לונדון וקירשנבאום, 12 בנובמבר 2012 ביוטיוב







מכּתביה:





הערות שוליים

קטגוריה:עובדי ייעוץ וחקיקה
קטגוריה:משנים ליועץ המשפטי לממשלה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:ישראליות ילידות לטביה
קטגוריה:ישראלים ילידי לטביה
קטגוריה:עולות בשנות ה-1970
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:זוכי אות אביר איכות השלטון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970