הליכודניקים החדשים

הליכודניקים החדשים (בראשי תיבות: הל"ח) הוא שמה של קבוצה פוליטית הפועלת כסיעה פנים-מפלגתית ליברלית במפלגת הליכוד.

פעילות התנועה
הקבוצה נוסדה בנובמבר 2011, בשלהי המחאה החברתית, על ידי ליאור מאירי, איש פרסום. מטרתה המוצהרת של הקבוצה היא לפקוד כמות רבה של אנשים המאמינים בערכיהם ובערכים המתוארים בחוקת הליכוד ולאגד אותם למען תמיכה במועמדים לכנסת המבטאים עמדות התואמות לסדר היום אותו הם מבקשים לקדם.

לטענת הליכודניקים החדשים, בבחירות המקדימות בדצמבר 2014 הם מנו כ-2,000 מתפקדי ליכוד שעברו תקופת הכשרה (16 חודשי ותק כחברי הליכוד), בפברואר 2017 הם מנו כ-6,000 מתפקדי ליכוד, וביוני 2017, הם מנו מעל ל-12,000 מתפקדי ליכוד. עם זאת, בתחקיר מקור ראשון שפורסם ב-24 באוגוסט 2017 נכתב כי על פי מקורות שהגיעו לידי העיתון, מאז הבחירות לכנסת ה-20 התפקדו כ-2000 אנשים לליכוד באמצעות הליכודניקים החדשים, וכמה מאות בלבד מ-2011 ועד הבחירות האחרונות.

לפני הבחירות המקדימות לכנסת ה-19 ולכנסת ה-20 פרסמו הליכודניקים החדשים רשימת מומלצים מנומקת להם התבקשו חברי הקבוצה להצביע. לאחר הבחירות לכנסת ה-20 טענו הליכודניקים החדשים כי הכניסו לכנסת את יואב קיש ושרן השכל אך קיים ספק לגבי מידת ההשפעה של הליכודניקים החדשים על בחירתם. יואב קיש הכחיש כי הליכודניקים החדשים הכניסו אותו לכנסת וכתב כי לא היו להם יותר מ-72 חברי ליכוד במחוז דן שבו נבחר, כשסך הקולות שקיבל עמד על 1282. לאחר שיואב קיש יזם את "חוק השתולים" (חוק הסוכן הזר) הסירו הליכודניקים החדשים את התמיכה בו וביקרו אותו על קידום החוק. שרן השכל נהנתה מתמיכה של גורמים רבים בליכוד ולא הוכח שלליכודניקים החדשים היה חלק משמעותי בסך הקולות שקיבלה (4112 קולות). בנוסף המליצו הליכודניקים החדשים על אמיר אוחנה במחוז תל אביב ונורית קורן במחוז מישור החוף.

לפני הבחירות לכנסת ה-20, פנו הליכודניקים החדשים לרשם המפלגות על מנת שיטפל בגריעת מתפקדים כפולים בליכוד, וזכו לתשובה "כי אין לרשם המפלגות סמכות לכפות על המפלגות לבצע הצלבה של רשימות החברים".

בנובמבר 2017 פתחו הליכודניקים החדשים בקמפיין מימון המונים באמצעות אתר הדסטארט לצורך מימון ייצוג משפטי שמטרתו למנוע את הדחתם מתנועת הליכוד.

בדצמבר 2017, לאחר שגייסו יותר מ-550 אלף ש"ח, עתרו הליכודניקים החדשים לבית הדין של הליכוד על מנת שיורה על תיקון כשלים שלטענתם בוצעו על ידי הנהלת המפלגה. עתירה זו התקבלה ביולי 2018 ונקבע כי על הליכוד להכריע לגבי אלו שהתפקדו דרך האינטרנט וחברותם טרם אושרה.

בבחירות המקדימות לכנסת ה-21 ניסתה התנועה להריץ 6 מועמדים לרשימת הליכוד לכנסת: ליאור מאירי, דן קלארמן, יניב טוירמן, אסף רותם, ניר הירשמן והדר ויסמן שמחוני, אולם רובם נפסלו על ידי ועדת הבחירות של הליכוד והורחקו מהתנועה. הם הודיעו כי יעתרו נגד ההחלטה, אך בית משפט המחוזי דחה את עתירתם. ניר הירשמן הוא המועמד היחיד שהתמודד מטעם הליכודניקים החדשים בפריימריז ושובץ במקום ה-47 ברשימת הליכוד לכנסת ה-21. הקבוצה תמכה במועמדים נוספים וגיבשה 'רשימת מומלצים'. בין חברי הכנסת המכהנים תמכו בין היתר בצחי הנגבי וביולי אדלשטיין, ובין המתמודדים החדשים - בקרן ברק, בניר ברקת ובפטין מולא, שהתברגו למקומות ריאליים ברשימה.

באוקטובר 2019 התפצלה התנועה, כשקבוצה שהבולט בה הוא יניב טוירמן הודיעו על הקמת תנועת "הליכודניקים החדשים – הקבוצה הדמוקרטית". זאת על רקע מחלוקת סביב נושא ההצבעה לליכוד ב וסביב ההתנהלות הפנימית של התנועה, תוך ביקורת על התנהלות מייסדה ליאור מאירי.

לקראת הבחירות המקדימות לכנסת ה-25 בליכוד קרא ליאור מאירי לחברי הליכודניקים החדשים להחרים את הבחירות המקדימות. הוא מסר כי כ-1500 ליכודניקים חדשים רשאים להצביע, 1700 אינם יכולים להצביע עקב אמצעי תשלום שאינו בתוקף ומעל ל-6000 הודחו מתנועת הליכוד. לאלו המליץ להתפקד למפלגות אחרות, ביניהן מפלגת העבודה.

אידאולוגיה
הקבוצה דוגלת בערכים ליברלים-ציוניים בדגש על קידום מעמד הביניים, שמירה על דמוקרטיה ליברלית, התואמת את רוח מגילת העצמאות, חוקת הליכוד ואת דרכם של מנחם בגין וזאב ז'בוטינסקי ותמיכה בהקמת ממשלת מרכז ליברלית-ציונית.

עמדת הליכודניקים החדשים היא שחוקת הליכוד הוזנחה על ידי הנהגת המפלגה, בפרט הסעיפים העוסקים בשמירת ערכי המוסר וטוהר המידות, זכויות וחופש האדם, ערך השוויון וביסוס כלכלה ליברלית ומשק חופשי ותחרותי. בנוסף, האג'נדה של הקבוצה שמה דגש על הפרדת דת מהמדינה, הפחתת כוחם של ועדי העובדים במשק, שיטת חינוך שונה בישראל החותרת לערכים דמוקרטיים, כינון חוקה בישראל, שמירה על מעמדו של בית המשפט העליון והתנגדות לכל ניסיון לפגוע בכוחו ובסמכויותיו, תוך שיפור ותיקון תקלות במערכת המשפט. כמו כן מבקשת הקבוצה להילחם בהתנהלות שנתפסת בעיניהם כאנטי-דמוקרטית ופופוליסטית, ולהחליפה בהתנהלות יותר ליברלית וממלכתית. הקבוצה טוענת למונופול של הזרם האורתודוקסי ומבקשת להשוות את מעמדם הרשמי של הרפורמים והקונסרבטיבים ואת התקציבים הכספיים המוענקים להם.

הקבוצה אינה עוסקת בנושאים מדיניים כלל, זאת מתוך אמונה שהעיסוק בסוגיית הסכסוך הישראלי-פלסטיני ונושאים ביטחוניים גורמים לפילוג מיותר, גם כשיש הסכמה על נושאים אחרים. הקבוצה מאמינה שיש למצוא את המכנה המשותף בין המפלגות הציוניות ולהתמקד בנושאים חשובים אחרים כמו הכלכלה הישראלית. הקבוצה מצהירה כי "רק ממשלת מרכז ציונית-ליברלית תוכל להביא להסכמה לאומית רחבה שתאפשר להוציא פתרון בנושא אל הפועל".

 מחלוקת 

 התנגדות 

פעילותם של הליכודניקים החדשים עלתה לכותרות על רקע טענות שהם משתייכים לאגף השמאלי במפה הפוליטית, וכי למרות התפקדותם למפלגת הליכוד, הם אינם מזדהים עם ערכיה הלאומיים של תנועת הליכוד וחלקם מצביעים למפלגות שמאל בבחירות לכנסת. טענות אלו הועלו בין היתר על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו וחברי הכנסת נאוה בוקר, אורן חזן, תמר זנדברג והשרה מירי רגב, שהגדירה את הליכודניקים החדשים כ"סוסים טרויאנים".

באוגוסט 2017 פרסמו הליכודניקים החדשים התנגדות לכנס תמיכה בראש הממשלה בנימין נתניהו, כנס שנערך על רקע חקירות שמתנהלות נגדו בתיק 1000 ותיק 2000, והאשימו אותו בעבירה על טוהר המידות. בעקבות זאת, פעילים בתנועת הליכוד עתרו לבית הדין של המפלגה בדרישה לפסול את חברותם של כלל המתפקדים מטעם הליכודניקים החדשים. כדי להקשות על המשך התפקדותם של הליכודניקים החדשים לתנועה, הוחלט בליכוד על ביטול ההתפקדות באמצעות אתר האינטרנט. (מבקר הליכוד סבר כי צעד זה נעשה בחריגה מסמכות) בנוסף הוצהר על ידי דוד ביטן, יו"ר סיעת הליכוד, כי מתפקדים חדשים למפלגה יידרשו לעבור ועדות קבלה. כמו כן הודיע הליכוד על פסילתם של מתפקדים כפולים בתנועה, ביניהם להערכת בכירים בליכוד כ-2500 מתפקדים מטעם הליכודניקים החדשים. בהמשך פורסם כי יוגשו עתירות אישיות לביטול חברותם בליכוד של בין ארבעה לשישה מנהיגים בליכודניקים החדשים, ביניהם ליאור מאירי וירון בן נון, עקב התבטאויות נגד הליכוד והשתתפות בהפגנות בפתח תקווה בהנהגת אלדד יניב ומני נפתלי נגד ראש הממשלה, מול ביתו של היועץ המשפטי לממשלה. פעילים בליכוד שלחו מכתב לכל הח"כים והשרים במפלגה ובו הזהירו אותם כי אם הם לא יתנערו בפומבי מהליכודניקים החדשים, או שאף ייפגשו איתם או יתמכו בהם, הפעילים לא יתמכו באותם מועמדים בפריימריז הבאים. באוגוסט 2017 כתב חבר הכנסת יואב קיש כי הליכודניקים החדשים מהווים התארגנות שאינה לגיטימית, שלל את הטענה שהם הכניסו אותו לכנסת, וכתב כי יש לפעול בכל האמצעים כדי למנוע את התופעה הלא מוסרית של התפקדות אנשי שמאל לליכוד, זאת לאחר שבעבר הביע את תמיכתו בתנועה.

היועץ המשפטי של הליכוד פרסם חוות דעת בעניינם של הליכודניקים החדשים ולפיה: "לליכוד זכות לנקוט בכל האמצעים הנדרשים, כדי למנוע התפקדות מניפולטיבית לתנועה של מתפקדים חדשים, שאינם מזדהים עם מטרות הליכוד. התפקדות מניפולטיבית מהווה עבירה על דיני המפלגות, על חוק העונשין והיא סותרת את חוקת הליכוד. מדובר במניפולציה שבאמצעותה המתפקדים מבקשים לקבל במירמה את הזכות לבחור ולהיבחר למוסדות הליכוד ולבחור את מועמדי הליכוד לכנסת ובדרך זאת לנסות להשתלט על הליכוד שלא כדין".

ב-24 באוגוסט 2017 אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו בריאיון לערוץ 20 (לימים ערוץ עכשיו 14) כי "הליכודניקים החדשים הם לא-ליכודניקים והם לא-חדשים. הם אנשי שמאל ישנים והם רוצים להיכנס לליכוד ולהשתלט. להשתמש בדמוקרטיה של הליכוד, כדי להרוס את הליכוד ואת כל מה שהוא מסמל. אנחנו יכולים להתגונן נגד זה, כמו שהתגוננו נגד ניסיון ההשתלטות של פייגלין באמצעים חוקיים".

בינואר 2019 פסל בית הדין של הליכוד לאחר שימוע את חברותם של מנהיגי הקבוצה ושל כאלף מתפקדי הקבוצה שהתפקדו באמצעות אתר הליכודניקים החדשים. בפברואר 2019 בית המשפט העליון דחה את הערעור שהגישו חברי הקבוצה על ההחלטה, וקבע כי ההחלטה להדיח כשירה.

 תמיכה 
השר לשעבר דן מרידור אמר בראיון שהוא "מאחל לתנועה בהצלחה בניסיון להחזיר את הליכוד לימי העבר" והוסיף כי "אני עדיין חבר ליכוד, אך מרגיש שאני לא יכול לתמוך בליכוד". חברת הכנסת גילה גמליאל אמרה בראיון כי הליכודניקים החדשים הם התארגנות אותנטית ובליכוד יש מקום למגוון רחב של דעות כל עוד מבינים את הבסיס לתנועת הליכוד.

השר צחי הנגבי הביע את תמיכתו בליכודניקים החדשים, כתגובה לדבריו של ראש הממשלה על הקבוצה, ואמר כי לא מדובר באנשי שמאל ולא בהשתלטות עוינת. לדבריו "יש כמה מהם שמנסים לנצל את הדמוקרטיה שלנו לרעה. מקומם של אלה אינו עמנו. הם בודדים, מתי מעט, והחוקה שלנו מאפשרת למנוע מהם לעשות זאת. אבל הרוב המוחלט של הליכודניקים החדשים אינו כזה. הם התפקדו בתום לב, וצריך לקבל את פניהם בחיבוק רחב". להערכת הנגבי, 90% ממתפקדי הליכודניקים החדשים הם ליכודניקים שפועלים לתיקון הליכוד.

בתגובה לצעדי הליכוד נגד הליכודניקים החדשים, כתב חבר הכנסת יהודה גליק כי הדבר האחרון שהליכוד צריך זה מעשים אנטי-דמוקרטיים פנימיים. השאיפה היא אמנם להרחיב את מספר חברי הליכוד ולא לצמצם אותו והמצב החדש שבו ניתן להתפקד רק במפקדי ארגזים גרוע לליכוד. לגבי "הליכודניקים החדשים" כתב גליק כי חלק גדול ממתפקדיהם מחזיקים בדעות לגיטימיות ליברליות בצד המתון של הליכוד, וכי ניתן לנקוט סנקציות נגד אנשים ספציפיים אם יודעים שמטרתם "לקעקע" את הליכוד מבפנים.

חברת-הכנסת שרן השכל אמרה בראיון כי היא מברכת את הליכודניקים החדשים. לדבריה הם כוח של מצביעים חופשיים שלא באו להסתכל על אינטרסים צרים ואישיים אלא על טובת המדינה, ומי שמקדם את טובת המדינה ועושה למען המדינה, הם יצביעו לו. עם פיצול התנועה באוקטובר 2019 הודיעה השכל על תמיכתה בתנועת "הליכודניקים החדשים – הקבוצה הדמוקרטית" שהתפצלה מהתנועה.

 ראו גם 

 הליכודניקים החדשים – הקבוצה הדמוקרטית

 קישורים חיצוניים 




 טל שניידר, ליכודניקים עתיקים לא מסוגלים להתמודד עם הליכודניקים החדשים, באתר הפלוג, 2 באוגוסט 2012








 הערות שוליים 

חדשים