קאראטפה

ממוזער|260px|שרידי השער הצפוני במוזיאון שבאתר קאראטפה
קאראטפה (בטורקית: Karatepe, שמשמעותו "התל השחור") הוא אתר ארכאולוגי ומצודה חתית בדרום טורקיה. המקום משמש מוזיאון פתוח השוכן בדרום אנטוליה בהרי הטאורוס בנפת אוסמנייה . האתר נמצא 23 ק"מ מהעיר קארידי , והוא שוכן על גדתו המערבית של נהר ג'ייהאן, בתחום הפארק הלאומי קאראטפה-אסלאנטאש  שהוכרז ב-1958.

 היסטוריה 
באתר שכנה עיר עתיקה בקיליקיה, אשר שלטה על מעבר ההרים מאזור מזרח אנטוליה לכיוון מזרח, למישור צפון סוריה. המצודה הפכה למרכז חשוב בתקופת הממלכות הנאו-חיתיות לאחר קריסת האימפריה החתית בתחילת המאה ה-12 לפנה"ס.

באתר נמצאו שרידים שכללו שני שערים מונומנטליים: שער צפוני ושער דרומי. על גבי השערים נמצאו תבליטים המתארים סצנות ציד וסירה עם משוטים. נמצאו גם פסלים, ספינקסי אריות משני צדי השערים ולוחות היסטוריים.

 כתובת קאראטפה 

באתר נמצאה כתובת הידועה יותר בשם כתובת אזתוד, שהיא כתובת דו־לשונית בפיניקית ולווית של המלך אַזַתִוַדַ, שחי במאה ה-8 לפנה"ס. על פי הכתובת, המלך אזתיוודה, שהיה מלך הדננים, בנה במקום עיר שנשאה את שמו ונקראה "אזתודי". מי שהעלה אותו לגדולה היה "אוּרִךְ" מלך הדננים (אדנה). החוקרים זיהו אותו עם Urriku מלך קְוֶה, ממלכה נאו-חתית. אזתודי הייתה כנראה עיר גבול של הממלכה.

הכתובת התגלתה בשנת 1946 בשערי העיר, המקום בו הוצבה בעת העתיקה. ביחד עם כתובת זאת, הוצבו כתובות נוספות משני צדי שער העיר. שני נוסחים של הכתובת נמצאו על גבי אורטוסאטים (אבני ריבוד). הגרסה השלישית נכתבה על גבי פסל של אל מזג האוויר שנמצא בשער הדרומי, מצידו הקדמי והאחורי, וכן על גבי שני פסלי שוורים.

גילוי הכתובת הדו-לשונית בפיניקית וכתב ההירוגליפי הלווי, אשר אפשרו השוואה בין הכתובות, קידם את הבנת הכתב ההירוגליפי החתי ואת המחקר שלו.

 ארכאולוגיה 
האתר התגלה ב-1946 ולאחר הגילוי התקיימו חפירות ארכאולוגיות בין השנים 1946–1952, על ידי משלחת ארכאולוגית של אוניברסיטת איסטנבול בראשותו של הארכאולוג הגרמני הלמוט תאודור בוסרט  והארכאולוגים הטורקים האלט צ'מבל  ובהדיר אלקים (Bahadır Alkım). בחפירות התגלו שרידי עיר מוקפת חומה שנבנתה על ידי המלך אזתיוודה. באתר התגלו שני שערים מונומנטלים, שער צפוני ושער דרומי, וכתובות רבות - מקום שהיה מקום כינוס ואספה בעת העתיקה. השערים בעיר כללו חדר גדול מרכזי (אטריום), ושני תאי צד. עבודת השימור של האתר ארכה שנים רבות. בשנות ה-90 החלה חפירה מחודשת באתר בראשותה של הארכאולוגית האלט צ'מבל. החפירה התמקדה במבנה הארמון.

השערת החוקרים לגבי תקופת המלוכה של המלך אזתיוודה נעה בין תחילת המאה ה-8 לפנה"ס לתחילת המאה ה-7 לפנה"ס.

הממצאים שנמצאו באתר הושארו בו ומוצגים במוזיאון הפתוח.

 הנצחה 
במשלחת המחקר למאדים של הרובר אופורטוניטי, ניתן השם "קאראטפה" לאתר יעד הכניסה למכתש אנדיורנס, שמטרתו הייתה לסרוק את שכבות הסלע של המכתש.

קישורים חיצוניים




קטגוריה:קוה
קטגוריה:טורקיה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:מוזיאונים פתוחים
אזתודי