שמיעתנות

שמיעתנות או אודיזם (מאנגלית: Audism) היא צורה של יכולתנות וסטיגמות המכוונות כלפי חירשים וכבדי שמיעה. יכולתנות היא זלזול ביכולותיהם ובכישוריהם של אנשים עם מוגבלות מעבר למוגבלויותיהם, והחשבתם לנחותים מאלה שאין להם מוגבלות. שמיעתנות היא החשבת חירשים ולקויי שמיעה לנחותים שאינם ראויים להשתלב בחברה השומעת ואפילו תפיסה שלפיה חייהם אומללים.

 במחקר האקדמי 
את המונח המציא טום ל. האמפריז  בחיבור שכתב בשנת 1975 ופרסם בעבודת הדוקטורט שלו בשנת 1977, אך המונח נכנס לשימוש נרחב רק כאשר הפסיכולוג הרלן ליין  השתמש בו בכתביו. במקור, האמפריז התייחס לשמיעתנות רק בנוגע להתנהגות ועמדות של אנשים בודדים, וליין הרחיב את נושא השמיעתנות וחילק אותו לתפיסות ומעשים במרחב האישי והממסדי, האינדיבידואלי והציבורי.

 בתרבות החירשים 
בתרבות החירשים, תת תרבות היוצאת חוצץ נגד אידיאל השילוב של החירשים בחברה השומעת, משמש המונח "שמיעתנות" עבור התפיסה לפיה רצוי שאדם יהיה שומע וחירשות היא לקות, ששמיעה תקינה עדיפה על שמיעה לקויה ושתיהן עדיפות על חירשות. חברי קהילות חירשים מפרשים תפיסה זו כהיררכיה חברתית מעמדית: אדם שומע עדיף על אדם כבד-שמיעה, ושניהם עדיפים על אדם חירש.

לפי אמונה זו, פיתוח יכולת שמיעה ודיבור אצל תינוקות וילדים חירשים וכבדי שמיעה שקול לפגיעה מכוונת ביכולת שמיעה ודיבור אצל שומעים.

התרבות האינקלוסיבית אינה שותפה לאמונה זו ולא מתנגדת לשיקום בנוסף לרכישת שפת סימנים.

 ביטויים בפועל 
העדפת אדם חירש אשר מדבר בצורה ברורה על אדם חירש אשר אינו מדבר בצורה ברורה מפריעה להזדמנויות של חירשים בשוק העבודה גם כאשר הם למדו לדבר ומעוניינים להשתלב בחברה השומעת.

הפלה מלאכותית של עוברים חירשים, כולל היתר הלכתי, לדעת פוסקים מעטים, לאישה הרה שחלתה באדמת להפיל, כאשר הסיכון לעובר הוא חירשות או עיוורון. 

בתרבות החירשים, שם מקובל לראות בהתייחסות לחירשות כלקות התייחסות שמיעתנית, בדיקות סקר בהיריון לאיתור חירשות אצל עוברים נחשבת "רצח עם תרבותי" של תרבות החירשים. בנוסף להתנגדות לניתוחי שתל שבלולי אצל ילדים בגיל המומלץ לניתוח השתל השבלולי, יש חירשים שמחשיבים גם ניתוחי שתל שבלולי כ"רצח עם תרבותי". חירשים המחזיקים בדעות כאלה רואים חשיבות לשימור שפת הסימנים אולם לא בסתירה לאיכות חייו של הילד משום שלדעתם חירשותו אינה לקות כי אם זהות, וטובתו אינה השתלבות בחברה השומעת אלא שהוריו (שהם בדרך כלל שומעים) ילמדו שפת סימנים.

 בחינוך 

 בחוק 
 בישראל 
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות אוסר אפליה מחמת מוגבלות כאשר מוגבלות זו אינה פוגעת בדרישות המהותיות של התפקיד.

 ראו גם 
 הקונגרס הבין-לאומי השני לחינוך חירשים

 לקריאה נוספת 
 אירית דלומי תורתי, "מגדר" גיליון 8 "כוח לכו"ח" - מורות חירשות וכבדות שמיעה, 2021

 קישורים חיצוניים 
 AV ישראל - עמותה לילדים עם לקות שמיעה לתמיכה במשפחות הבוחרות בגישה השמיעתית מילולית על מנת לדבר, לשמוע ולחיות באופן מלא בעולם השמיעה
 בית מיחא - מרכז טיפולי רב-תחומי המתמקצע בשיקום שמיעתי, תקשורתי ושפתי בתינוקות ובילדים עם לקות בשמיעה
 להצליח לשמוע צלילים
 ד"ר שגית מור, פרופ' נטע זיו, פרופ' ארלין קנטר, ד"ר אדוה איכנגרין ופרופ' ניסים מזרחי (עורכים), לימודי מוגבלות: מקראה , בהוצאת מכון ון ליר והקיבוץ המאוחד, 2016
 ננה בר, מה הקשר בין חירשות לפגיעה חברתית, כנס לימודי מוגבלות 2017


הערות שוליים

קטגוריה:אפליה
קטגוריה:לקויות שמיעה