בנימין זאב יעקבזון

הרב בנימין זאב יעקבזון (א' באייר תרנ"ד, 11 במאי 1894 – כ"ב בסיון תשל"ג, 22 ביוני 1973) היה רבן של קופנהגן וסטוקהולם, מראשי אגודת ישראל בשוודיה ובישראל, ממייסדי בית יעקב בארץ ישראל ומראשי ועד ההצלה בשוודיה בתקופת מלחמת העולם השנייה.

ממוזער|יעקבזון (יושב, במרכז) עם אחיו, נשותיהם ואחותו
ביוגרפיה
נולד בהמבורג שבגרמניה לשלמה יעקבזון. בצעירותו למד אצל הרב שמואל בנימין שפיצר שהיה רבה של המבורג. נהג להגדיר את עצמו כתלמידו של הרב שמשון רפאל הירש והלך על פי דרכו אף על פי שלא הכירו.

בשנת 1920 נישא לבילא, בתו של הרב יצחק רוזנטל, ובשנת 1932 עבר עם משפחתו לברלין, כדי לגור על יד בית המדרש לרבנים בברלין. בחודש יוני 1933 מונה על ידי המחלקה ליהודים וקומוניסטים של הגסטאפו לנציג היהדות החרדית ואגודת ישראל הבינלאומית, ותפקידו היה לדווח על ענייני אגודת ישראל. העבודה בגסטאפו הכבידה מאוד על המצב הבריאותי שלו, ולפיכך בפברואר 1934 היגר לקופנהגן שבדנמרק. בקופנהגן כיהן כרב קהילת מחזיקי הדת האורתודוקסית, עד לבריחת הקהילה לשוודיה בספטמבר 1943, כחלק ממבצע הצלת יהודי דנמרק.אשא דעי למרחוק, פרק 23-24

בהגיעו לשוודיה מונה לרבנות סטוקהולם, הקים סניף של ועד ההצלה בשוודיה ופעל רבות להצלת יהודי אירופה בתקופת השואה. לאחר המלחמה פעל להביא ניצולים רבים ממחנות הריכוז לשוודיה שפתחה את שעריה בפניהם. במסגרת פעילותו הקים יחד עם אשתו בית ספר חרדי לבנות באי לידינגה הסמוך לסטוקהולם, בו למדו למעלה מ-1,000 בנות בתנאי פנימייה.

לאחר שעלה לארץ ישראל היה פעיל במסגרת אגודת ישראל, היה תלמיד וקרוב למנהיגה הראשון הרב יעקב רוזנהיים. כיהן כמזכיר קרן התורה וכגובה הכספים, במסגרת זו נסע רבות לאיסוף כספים עבור מוסדות תורניים בארץ.

היה ממקימי שיכון פאג"י בירושלים וכיהן כרב השכונה שם התגורר עד לפטירתו. על שמו נקרא רחוב יעקבזון בירושלים.

יעקבזון דיבר ברמה גבוהה לפחות 5 שפות (גרמנית, דנית, צרפתית, יידיש ועברית), ושלט ברמה כלשהי בשפות נוספות, כמו שוודית ואנגלית.

משפחתו
בנו הרב יצחק יעקבזון, שימש כמפקח חינוכי ארצי מטעם החינוך העצמאי. נפטר בשנת ה'תשפ"א.
בנו הרב משה מנחם יעקבזון היה רבה של באר יעקב עד לפטירתו בשנת תש"ס, מאז ממלא את מקומו בנו הרב אברהם יעקבזון. בן נוסף שלו הוא העיתונאי ומזכיר תנועת ש"ס צבי יעקבזון.
בנו הרב מרדכי עמרם יעקבזון, משגיח בישיבת תפארת ציון. נפטר בשנת ה'תשע"ה. בניו הרב טוביה ראש ישיבה במודיעין עילית וחתן הרב שאול ברזם חתנו של רבי יעקב ישראל קניבסקי, והרב אליהו אליעזר רבה של מושב תפרח. חתנו הרב משה בויאר מרבני חוג חזון איש. 
בנו הרב ישראל יעקבזון, כיהן כמשגיח בישיבת פוניבז' לצעירים. בנו הרב מנחם, עומד בראשות ישיבת מאור יצחק.
בתו מרת מרים בס, נפטרה בשנת ה'תשפ"ב.
בנו הרב שלמה.
ספריו
יעקבזון כתב מספר ספרים בשלל תחומים ושפות, להלן רשימה חלקית:

 Worte des Gedenkens an drei auf dem Felde der Ehre gefallene Freunde : פרנקפורט, 1915
 Was will Agudas Jisroel? : ציריך, 1919
 Über das קדיש- Gebet : פרנקפורט, 1931. בעברית: תפילת הקדיש, ירושלים תשי"ח
 החוט המשולש : גידאנקען אויף חודש תשרי : לודז', תרצ"ט
 Glimt af Jødedommen : קופנהגן, 1941 (יחד עם הרב הראשי הכללי של קופנהגן מרכוס מלכיאור)
 זכרונות : ירושלים, תשי"ג
 אשא דעי למרחוק: פרקי זכרונות : ירושלים, תשכ"ז

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:פעילי אגודת ישראל
קטגוריה:רבנים שוודים
קטגוריה:רבנים דנים
קטגוריה:רבנים ליטאים ישראלים
קטגוריה:ירושלים: רבני שכונות
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:משפחת יעקבסון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973