בצרה (ירדן)

בׇּצְרָה היא עיר עתיקה הנזכרת בתנ"ך, ששכנה בדרום ממלכת ירדן של היום. העיר העתיקה מזוהה עם הכפר המודרני בֻּצֵירָא (או בוסירה; בערבית: بصيرا). שרידי העיר שוכנים בהרי ירדן 20 ק"מ דרומית לטפילה (היא תופל המקראית), קרוב לעיר שובכ. העיר הייתה אחת הערים החשובות בממלכת אדום, ושימשה כנראה כעיר הבירה של הממלכה.

 בצרה במקרא 
השם "בצרה" בהתייחס לאדום מופיע שמונה פעמים במקרא. העיר סימלה עבור הנביאים את אדום.

שמה של העיר מופיע במקרא לראשונה בספר בראשית, בהם מצוינים המלכים שמלכו באדום, ויש ציון שאחד ממלכי אדום, יובב בן זרח, מקורו מבצרה:

גם ב נכתב שלאחר מותו של בֶּלַע בֶּן-בְּעוֹר, מלך אחריו יובב בן זרח מבצרה.

הנביאים עמוס, ישעיהו וירמיהו חזו את חורבנה של בצרה. בספר עמוס בצרה מוזכרת יחד עם תימן, כשהנביא אומר:

ב העוסק בכעסו של אלהים על כל הגויים, מוזכרת בצרה בפרט ואדום בכלל, דבר המרמז על היותה העיר הראשית בממלכה. ב נכתב:

לעומת זאת, ב מופיעה בצרה כשם המסמל את אדום והוא מקביל לה:

 עוסק בחורבן אדום. גם שם, כמו בעמוס, יש הקבלה בין אדום לתימן. ב נכתב:

בהמשך אותו פרק, ב, כמו בישעיהו, יש הקבלה בין בצרה ואדום:

לעומת זאת, בספר ירמיהו נאמר:

בספר תהלים נאמר:

והפירוש שניתן לכך הוא שבצרה נקראה גם עיר מבצר או מבצר. קשר זה מופיע גם בספר בראשית, בהמשך הפרק המציין את מלכי אדום:

על פי התיאור של בצרה ב, בצרה שכנה במקום גבוה מוקף גאיות, שם נאמר בתיאור בצרה:

זיהוי בצרה וממצאים
אוסביוס מקיסריה, בספרו האונומסטיקון, עושה הבחנה בין מבצר ובצרה. באונומסטיקון 124 שורה 20 הוא מזהה את מבצר עם Mabsara, שנמצאה בסמוך לפטרה בארץ גיבאליני. מקום זה מופיע אצל גיאורגיוס מקיפרוס בשם Mamopsora בחבל פטרה. לעומת זאת בצרה מופיע באונומסטיקון 46 שורה 11 בשם Bosor תוך ציון שהיא נמצאת בהרי אדום, ללא מתן מידע נוסף.

אדוארד רובינסון, כומר וחוקר מקרא שחי במאה ה-19, היה הראשון שהציע לזהות את בצרה שבמקרא עם הכפר בוצירה ליד טפילה. בעקבותיו זוהה המקום כבצרה המקראית גם על ידי אלואיס מוסיל, מזרחן ותאולוג אוסטרי-צ'כי. נלסון גליק חפר באתר וגילה בו שרידים מתקופת הברזל, כולל חרסים אדומיים. על פי השרידים, שכן במקום יישוב מבוצר, שחלש על הדרך הראשית בארץ אדום ועל מכרות הנחושת שבצפון הערבה. ממצאים אלה אישרו את הצעת הזיהוי של בצרה המקראית. בנוסף, נמצאו באתר שרידים מהתקופה הנבטית ומתקופות מאוחרות יותר.

כחמישה ק"מ צפונית מזרחית לבצרה, נמצא אתר ארכאולוגי בשם "קלעת סלע". זוהי במת סלע בגובה 880 מטר מעל פני הים, ושטחו של האתר כ-82 דונם. במקום התגלתה כתובת על גבי סלע של המלך הבבלי נבונאיד, שמלך במאה ה-6 לפנה"ס, שבו הוא מנציח את ניצחונו. השערת החוקרים היא שהאתר שימש כמקום אליו ברחו מלך אדום ובכירי ממלכתו, לאחר שבצרה נכבשה על ידי נבונאיד.

לקריאה נוספת
 הערך "בצרה", אנציקלופדיה מקראית: אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו - ב: ב - זתר, ירושלים, הוצאת מוסד ביאליק, 1954, עמ' 309

קישורים חיצוניים

 בצרה באתר דעת, מכללת הרצוג

הערות שוליים

קטגוריה:ירדן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:אתרים אדומיים
קטגוריה:יישובי המקרא