ג'בע (נפת אל-קודס)

ג'בע (בערבית: جبع) הוא כפר ערבי-מוסלמי בנפת אל-קודס של רשות הפלסטינית, כ-4 ק"מ מדרום מזרח לרמאללה. ג'בע מזוהה עם העיר המקראית גבע, המוזכרת בתנ"ך כעיר כהנים בנחלת שבט בנימין. ב-1984, הוקמה בסמוך ההתנחלות גבע בנימין (אדם) הקרויה על שם גבע המקראית. בשנת 2012 התגוררו בג'בע כ-4,200 תושבים.

היסטוריה

הממצאים הארכאולוגיים בכפר מעידים כי הכפר מיושב ברצף החל מתקופת הברזל. במקום נלקטו חרסים מתקופת הברזל א' (2%), תקופת הברזל ב' (23%), ההלניסטית (22%), הרומית (10%), הביזנטית (4%), ימי הביניים (5%), והעות'מאנית (14%).

מקובל לזהות את היישוב הקדום בכפר לעיר גבע, אחת מן הערים בנחלת שבט בנימין שהועברו לשבט לוי. בתנ"ך מוזכר כי אסא מלך יהודה ביצר את העיר, ושרידי הביצורים של אסא התגלו בכפר. בגרעין הכפר נמצאה ידית ועליה טביעת חותמת "למלך". יש המזהים את הכפר עם היישוב גבעה בו התרחש מעשה פילגש בגבעה.ראו במאמר: היכן התרחש מעשה פילגש בגבעה? באתר ישיבת הר ברכה

בכפר התגלו גם שרידים של יישוב יהודי פרוז מימי בית המקדש השני, שנחרב בזמן מרד בר כוכבא, זאת ידוע לאחר שבכפר נמצאו שרידי מחילות מסתור מימי מרד בר כוכבא. כמו כן, התגלו ממצאים ארכאולוגיים מהתקופה הפרסית, התקופה הביזנטית והתקופה הערבית הקדומה.

שרידי מגדל תצפית בן שתי קומות ובו אשנב ירי מצוי בגרעין הקדום של הכפר. רבות מאבני הבניין של היישובים הקדומים משמשות לבניין בכפר המודרני בשימוש משני, ובבנייני הכפר נמצאו פריטים אדריכלים כדוגמת מזוזות, חוליות עמודים, כותרות ואבני סף. סביב הכפר שרידי קברים רבים, חלקם סחופים, גתות, בורות מים ובריכות חצובות.

 העת החדשה 
הכפר הופיע (בשם "[ג'בע] אל-בטיח") במרשם המס העות'מאני של שנת 1596, שם הכפר מופיע כחלק מהנפה (נאחיה) של ג'בל קודס במחוז (ליוה) של ירושלים, ונמנתה בו אוכלוסייה של 51 משקי בית, כולם מוסלמים. התושבים שילמו מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים, ובהם חיטה, שעורה, עצי זית, עיזים וכוורות, בנוסף להכנסות מזדמנות, סך הכל ל-9,442 אקצ'ה. 1/6 מהרווחים הועברו לווקף המוסלמי.Ben-Arieh, 1985, p. 90Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 116, has not identified itToledano, 1984, p. 294, has  Jaba al-Battikh  at location   35°15′30″E 31°51′30″N. He further thinks the name could come from the nearby cave of Mugarat al-Battikh (cave of the melon), see Palmer, 1881, p. 322

הסכמי רודוס בתום מלחמת העצמאות הותירו את הכפר בשטח ממלכת ירדן. במלחמת ששת הימים נכבש הכפר על ידי צה"ל. בהסכמי אוסלו נקבע כי מרבית שטח הכפר יוגדר כשטח B, ושוליו הדרום-מזרחיים הם שטח C.

גאוגרפיה
הכפר ממוקם על כביש 60, בצומת שבו הוא מתחבר לכביש 437 (המוכר כ"כיכר אדם" ע"ש ההתנחלות הסמוכה). בסמוך לכפר שוכן הכפר א-ראם.

מתחת למסגד הכפר מצוי אתר "נבי יעקוב" (או "סידנא יעקוב") ובו מערה. לפי המסורת המקומית, מערה זו היא מקום קבורתו של יעקב, והיא מגיעה עד לירושלים. בעבר נהגו תושבי הסביבה לנדור נדרים במקום וכן להישבע תחת כנפי עץ הזית העתיק הסמוך. מסורת זו ייחודית לסביבת הכפר ונבדלת מהמסורת המקובלת באסלאם, לפיה יעקב נקבר במערת המכפלה.

חלק מאדמות הכפר מצויות בתוך שטח ההתנחלות הסמוכה גבע בנימין, ולכן שטחים אלו אינם בנויים.

עקב שריפת חומרים לא אורגניים הכפר מדיף ריח רע המהווה מטרד לרכבים הנוסעים בסביבתו ולשער בנימין.
קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:נפת אל-קודס
קטגוריה:יישובים ערביים המשמרים שם עברי