דרור שלום

דרור שלום (נולד בשנת 1971) הוא קצין צה"ל בדימוס, המשמש ראש האגף המדיני-ביטחוני במשרד הביטחון. בתפקידו האחרון בצה"ל היה ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין, בדרגת תת-אלוף.

ביוגרפיה
דרור שלום נולד בשנת 1971 בפתח תקווה. החל את שירותו הצבאי במסגרת העתודה האקדמית וקיבל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון והיסטוריה באוניברסיטת תל אביב. בהמשך, השלים תואר ראשון במשפטים במרכז הבינתחומי הרצליה ותואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. השלים בהצטיינות מספר קורסי הדרכה בצה"ל, כולל בפו"ם ובמב"ל.

שלום ביצע מספר רב של תפקידי פיקוד, מטה והדרכה בחיל המודיעין. שירת כחוקר וכמפקד בכל אחת מחזיתות המודיעין הלאומיות. שימש ראש ענף 81 וראש ענף 51 ובהמשך כיהן כראש זירת המערכה הפלסטינית, כעוזר ראש אמ"ן להערכה ומדריך בכיר במכללה לביטחון לאומי.

היה חבר בצוות המשא ומתן עם הפלסטינים בראשית שנות ה-90, ובשנת 2000 היה עוזר קמ"ן בזירה הפלסטינית, בדרגת רב-סרן. ערב עלייתו להר הבית של אריאל שרון, לפני פרוץ האינתיפאדה השנייה, הוא הוציא מסמך בו התריע שהעלייה "טומנת בחובה נפיצות לאלימות".

בשנת 2007 היה שלום ראש ענף סוריה באמ"ן, בדרגת סגן אלוף, והוא הוביל את ההיערכות המודיעינית לקראת תקיפת הכור הגרעיני בסוריה בספטמבר 2007.

שלום גם ליווה את פעילותו המודיעינית והמבצעית של ראש אמ"ן עמוס ידלין כעוזרו האישי.

רח"ט מחקר
במרץ 2016 מונה לראש חטיבת המחקר באמ"ן בדרגת תת-אלוף. מתוקף תפקידו, היה אחד מקציני הצבא הבודדים המשתתפים באופן קבוע בדיונים עם הצמרת הביטחונית (מטכ״ל) והמדינית (ממשלה, קבינט, ועדת החוץ והביטחון). בתקופת כהונתו כראש החטיבה התחזק מעמד היחידה כ"מעריך הלאומי" עבור הדרג המדיני, וכמקור מודיעיני אופרטיבי מוביל במבצעים חשאיים בתחום סיכול העברות אמל"ח וכספי טרור. שלום קידם גם את תהליכי "שבירת החומות" בין סוכנויות המחקר והאיסוף, כניסת החטיבה אל העידן הדיגיטלי, והידוק שיתוף הפעולה עם סוכנויות מודיעין זרות. הוא גם פעל להבאת המודיעין אל החיילים בשטח. שלום גם חיזק את המחקר האסטרטגי, המחקר הכלכלי ואת מחקר האישים, שלטענתו חסרו בהבנת המצב לפני מלחמת יום הכיפורים. בתקופת כהונתו הושקעו משאבים רבים בהעשרת המתודולוגיה המחקרית, וכן בפיתוח שכבת הפיקוד וגאוות היחידה. דגש מיוחד ניתן לקידום קצינות ביחידה, המהוות 40% מדרג הפיקוד הבכיר בחטיבה (מהנתונים הגבוהים בצה״ל). באוקטובר 2020 סיים את תפקידו ופרש מצה"ל. עם סיום תפקידו העניק הרמטכ"ל אביב כוכבי אות הערכה מיוחדת לחטיבת המחקר, לראשונה מאז הקמתה, ולשלום אישית, על תרומה משמעותית וייחודית לצה"ל ולביטחון הלאומי של מדינת ישראל.

שלום ראה בעייתיות במצוקה הכלכלית ברחבי המזרח התיכון שמהווה לשיטתו כר פורה לאיראן ולמדינה האסלאמית לגיוס פעילים. עם זאת, בשנת 2017 הוא טען שהסבירות למלחמה היא נמוכה, כי אויבי ישראל מורתעים ממנה. שלום טען שתפקיד המודיעין אינו רק להצביע על איומים אלא גם להצביע על הזדמנויות. לגבי מלחמת יום הכיפורים הוא טען שהמודיעין של צה"ל פספס את התפנית האסטרטגית של אנוואר סאדאת שביקש להסתמך על המערב במקום על ברית המועצות ואת ההזדמנות להשיג שלום עם מצרים. הוא גם טען שבצה"ל לא הבינו שהמטרה המצרית של המלחמה הייתה מוגבלת, הבנה שהייתה מאפשרת לוותר על מבצע אבירי לב לצליחת תעלת סואץ.

בראש סדר העדיפויות של שלום עמד בשנת 2017 האיום מצד איראן, שאינו רק החשש מפצצה גרעינית אלא גם הפצת נשק ואידאולוגיה לגרורותיה. בשנת 2020 אמר שלום על הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית: "עדיין לא הוכח שהיציאה מהסכם הגרעין שירתה את ישראל. איראן לא התקפלה ומתקדמת לעבר פצצה... בהסכם הגרעין על חסרונותיו היה גם מרחב להשפעה על נושאים אחרים ונכון היה לפעול לתקן אותם. איראן רחוקה מליפול על הברכיים, היא לא התקפלה".

שלום סבר שיש לדחות את מבצע מגן צפוני בכמה חודשים, בגלל מזג האוויר ומסיבות אחרות, אך דעתו לא נתקבלה. בשנת 2019 הוא אמר שעיקר עיסוקו של חזבאללה הוא בזירה הלבנונית ולא בישראל. בהתאם אמר שלום שהוא לא צופה מלחמה עם חזבאללה אלא אם ישראל תיזום עימות עם לבנון או שאיראן תלחץ על חזבאללה להתערב בגלל אינטרסים שלה.

לגבי רצועת עזה וחמאס, ציין שלום בשנת 2017 את מבצע צוק איתן כהצלחה שהביאה את אחת התקופות השקטות ברצועת עזה. הוא ציין שהחמאס נערך למלחמה, גם בבניית מנהרות התקפיות והגנתיות, וראה פוטנציאל הידרדרות גבוה ברצועת עזה.
בעיקר אם לא יהיה בה מרקם חיים סביר, אפילו אם יהיה פחות טוב מאשר ביהודה ושומרון כדי שביהודה ושומרון לא יחשבו שהדרך של חמאס זו הצלחה. על יהודה ושומרון אמר שחיזוק הרשות הפלסטינית הוא אינטרס ביטחוני־ישראלי. בקריסת הרשות הפלסטינית והתעצמות איראן הוא ראה את שתי הסכנות המרכזיות של ישראל.

לאחר הפרישה מצה"ל
לאחר פרישתו מצה״ל פרסם דרור שלום מאמרים וניתוחים אסטרטגיים בנושאי ביטחון אזורי והסכסוך הישראלי-פלסטיני.

באוגוסט 2021 פרסם במכון וושינגטון למדיניות המזרח הקרוב מאמר שכותרתו ""''. בכותרת זו ביקש להדגיש את מה שתיאר כאולי “הזדמנות אחרונה” לשינוי אסטרטגי במדיניות הישראלית כלפי עזה וחמאס. במאמר מתח ביקורת על הפסקות אש חוזרות, הקלות כלכליות ושיקום אזרחי מוגבל, והזהיר כי צעדים אלה עלולים לחזק את חמאס צבאית ופוליטית וליצור שקט מדומה, אותו הגדיר כבעיה ארוכת טווח – בכייה לדורות.

בהמשך הציע שלום אסטרטגיה חלופית, הכוללת שיקום הומניטרי מבוקר של רצועת עזה תחת פיקוח בינלאומי, החלפת שלטון החמאס במנגנון פלסטיני אחר, חיזוק גורמים פלסטיניים מתונים, וכן מעורבות אזורית ובינלאומית. בתוך כך ציין את הפוטנציאל שבהסכמי אברהם כהזדמנות לשילוב מדינות ערביות מתונות במנגנוני שיקום ופיקוח.

במהלך מבצע שומר החומות (2021), בעוד שגופי המודיעין, הדרג הצבאי הבכיר והדרג המדיני ראו במבצע הצלחה מבצעית, הביע שלום עמדה שונה. הוא פרסם מסר ביקורתי שבו הדגיש את מגבלות מדיניות ההכלה ואת הסיכון שבהתחזקות חמאס לאורך זמן. לאחר מתקפת חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, המאמר נתפס בעיני חלק מהפרשנים כ“קריאה אחרונה” למימוש מדיניות שונה, ונחשב בעיניהם לניתוח מוקדם של הסכנות שהובילו לעימות.

בפברואר 2022 מונה שלום על ידי שר הביטחון, בני גנץ, לראש האגף המדיני-ביטחוני במשרד הביטחון, במקומו של זהר פלטי.

שלום נשוי ואב לשניים.

 קישורים חיצוניים 


 דביר עמר, פרסום ראשון: רח"ט מחקר באמ"ן נגד ד"ר קידר: כמו הכחשת שואה, עיתון שביעי
, 2 במרץ 2023

הערות שוליים

קטגוריה:ראשי האגף הביטחוני-מדיני
קטגוריה:ראשי חטיבת המחקר
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית
קטגוריה:בוגרי המרכז הבינתחומי הרצליה: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971