כתריאליבקה

כַּתְרִיאֵלִיבְקָה (ביידיש: כתרילעווקע, נהגה: Kasrilevke) הוא שמה הספרותי של עיירת ילדותו של הסופר היידי שלום עליכם, שנקראה וורונקוב (Вороньков). בתרגומו של י"ד ברקוביץ את ספריו של שלום עליכם, היא נקראת וורונקה.שלום עליכם, חיי אדם, תרגום: י.ד. ברקוביץ, דביר, תשט"ו, כר' א', עמ' יב

וורונקוב שוכנת באוקראינה, מדרום לקייב, באזור העיר העתיקה פריאסלאב. שלום עליכם הפך את וורונקוב, אשר התפרסמה בשם הספרותי שהעניק לה ("כתריאליבקה") לאבטיפוס של העיירות היהודיות הקטנות במזרח אירופה.

עקב הפופולריות הגדולה של המחבר הפך הכינוי "כתריאליבקה" לשם לגלגני המביע קרתנות זעירה בעיירה קטנה או בשכונה נידחת ועלובה, שאנשיה דלים ושקועים בדאגותיהם היום-יומיות הפְּעוּטות.

סיפורי העיירה
ימין|ממוזער|250px|רחוב בעיירה לחווא, 1926

בפתיחת האוטוביוגרפיה שלו, חושף שלום עליכם את זהותה ומיקומה הגאוגרפי המדויק של כתריאליבקה:

חלק גדול מעלילותיו הרבות של המספר היידי התרחשו בכתריאליבקה, שהייתה בעצם וורונקוב בעיצוב הבדיוני שלה. מוטל בן פייסי החזן היגר עם משפחתו מכתריאליבקה לאמריקה, שנות ילדותו המאושרות של שלום עליכם עברו עליו בכתריאליבקה, טרם חזר עם משפחתו לפיריאסלב. אלפרד דרייפוס היה בכתריאליבקה (כנושא לדיונים) מושב זקנים היה בכתריאליבקה, בית מרחץ היה שם ועוד.
ימין|ממוזער|250px|תור לבית תמחוי בעיירה לובומל בווהלין שבמזרח פולין (כיום באוקראינה), 1917. הכיתוב על גבי השלט מורה "פאָלקס קיך" (יידיש: בית תמחוי).
כתריאליבקה הפכה במהלך השנים למקום מייצג של ה"שטעטל" היהודי – עיירה יהודית ענייה ובוצית שעל אף דלותה, סביבתה העוינת, ההגבלות על חיי היהודים באימפריה הרוסית – תושביה חיים, עמלים, צוחקים ובוכים, ובעיקר מהווים גיבורים בדיוניים בסיפורי ההווי של שלום עליכם.

בספרו "כתריאלים" עונה שלום עליכם לשאלה המתבקשת: למה נקרא שמה כתריאליבקה?

כישרונו המיוחד של המחבר לדבר על הנושאים הכאובים בבת שחוק, שיש מבקרים שקוראים לה הומור שחור, מאקברי, ויש המכנים אותה "הצד האפל בצחוקו של שלום עליכם" – בולט במיוחד כשהוא מספר על כתריאליבקה, העיירה שסיפקה לשלום עליכם מבחר מגוון של גיבורים עממיים. דוגמה לכך ניתן למצוא בקטע הבא:

קישורים חיצוניים

 אבירמה גולן: בקריאה ראשונה - כתריאליבקה

הערות שוליים

*
קטגוריה:ספרי שלום עליכם