הפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת בר-אילן

הפקולטה למדעי החיים ע"ש מינה ואבררד גודמן היא פקולטה באוניברסיטת בר-אילן העוסקת במחקר והוראה של מדעי החיים והביולוגיה.

הפקולטה פועלת מנהלית כגוף מחקר והוראה מאוחד, כשבמסגרתו פועל עצמאית בית הספר לאופטומטריה ומדעי הראייה.

היסטוריה
עם הקמתה של אוניברסיטת בר-אילן בשנת 1955, החל לפעול בה קורס אחד בתחום מדעי החיים – ביולוגיה כללית, שאותו לימד פרופ' אליהו פינסקי וכלל הרצאה ושעות מעבדה. בשנה השנייה הצטרף אליו ד"ר דוד סומפולינסקי ונפתחו קורסים גם בבוטניקה, בקטריולוגיה רפואית (שנקראה מאוחר יותר מיקרוביולוגיה) וביוכימיה והקורס בביולוגיה כללית נלמד לסירוגין עם קורס בזואולוגיה, ואלו התפתחו לארבע מחלקות עצמאיות - בוטניקה, מיקרוביולוגיה, ביוכימיה וזואולוגיה. באמצע שנות השישים הוחלט לאחד את כל המחלקות למחלקה אחת למדעי החיים. המחלקה למדעי החיים הוקמה בסוף שנות השישים במסגרת "הפקולטה למדעי הטבע והמתמטיקה" ובראשות פרופ' ברונו לוננפלד, רופא ישראלי יליד אוסטריה שהיה הראשון בעולם להמציא תרופה לטיפולי פוריות, וקיבלה בהדרגה אישור למתן תארים מתקדמים במגמות השונות.

באוקטובר 1989, בעקבות התפתחותו המסיבית של המחקר בתחום, והגידול במספר החוקרים והסטודנטים במחלקה, הוחלט לפצל את הפקולטה והמחלקה למדעי החי קיבלה ב-1998 מעמד של פקולטה עצמאית לצד הפקולטה למדעים מדויקים. הדיקן הראשון שלה היה פרופ' שמואל זלצברג, מומחה לביולוגיה מולקולרית ולווירולוגיה. עם הקמת הפקולטה צורף אליה בית הספר לאופטומטריה ומדעי הראייה, שהוקם ב-1995, כיחידת משנה עצמאית. בשנת 1999 זכה פרופ' יגאל כהן, חוקר לפיטופתולוגיה (פתולוגיה של צמחים) בפקולטה, בפרס ישראל בחקר החקלאות. פרופ' שולמית מיכאלי, המתמחה בחקר RNA בטפילים, זכתה ב-2026 בפרס ישראל בחקר מדעי החיים.

החל מאפריל 2006 נקראת הפקולטה ע"ש מינה ואבררד גודמן, זוג פילנתרופים מבריטניה שתרמו לחיזוק הפעילות המחקרית בה.

הפקולטה כיום
מחקר
נכון ל-2025 פועלות בפקולטה כ-50 קבוצות מחקר החוקרות במגוון תחומי ידע.
 אימונולוגיה וחקר הסרטן - מחקר בנושאים כדוגמת חקר המערכת החיסונית, הקשר בין המערכת החיסונית לחיידקי המעיים, היווצרות והתפתחות תאי סרטן, מנגנונים הנלחמים בסרטן ופיתוח טיפולים בסרטן.
 אקולוגיה ומדעי הצמח - אקולוגיה במערכות יבשתיות וימיות, עמידות צמחים למצבי עקה שונים, טפילים ומחלות, התנהגות בעלי חיים בטבע ועוד.
 ביולוגיה חישובית ומבנית - חקר המבנים של תאי טי, דנ"א, רנ"א והשלכותיהם וביואינפורמטיקה (חקר הביולוגיה באמצעות מחשב).
 ביולוגיה תאית והתפתחותית - חקר הביולוגיה ברמת התא הבודד ומטה, כדוגמת רמת הדנ"א, החלבונים שבתא והמולקולה הבודדת.
 מיקרוביולוגיה ווירולוגיה - חקר בקטריות ונגיפים ופיתוח תרופות.
 אופטומטריה ומדעי הראיה - חקר מערכת הראייה האנושית.
 ביו-הנדסה
 נוירואימונולוגיה ומחלות ניוון עצבי

בשל היותה מדע רב ענפי, מקיימת הפקולטה מחקרים רב תחומיים רבים ומשתפת פעולה עם חוקרים באוניברסיטה ומחוצה לה בתחומים אחרים. לדוגמה: חוקרים בתחום הבוטניקה משתפים פעולה עם חוקרים מהמחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, זיקות נוספות מתקיימות עם תחום מדעי המחשב, פיתוח תרופות בשיתוף המחלקה לכימיה, ויתר חוקרי מדעי הטבע.

מכון ספדי לחקר הסרטן, איידס ואימונולוגיה פועל במסגרת הפקולטה. על מנת לסייע למחקר פועלים בפקולטה "המרכז למחקר טרום-קליני" בו גדלים בעלי חיים המשמשים בחיות מודל ומתבצעים ניסויים בסביבה מבוקרת ומפוקחת, "היחידה לייצור בעלי חיים טרנסגניים ושימור עוברים", "מרכז התשתיות המדעיות ע"ש קנבר" המפעיל מגוון סוגי מיכשור מדעי ו"יחידת הביואינפורמטיקה והביוסטטיסטיקה" המספק שירותי אנליזה ומחקר.

"הספרייה למדעי החיים ע"ש דימסטון, קרייטמן ושוורץ", חלק ממערך הספריות והמידע, הוקמה ב-1991 ומשמשת כספריית הפקולטה.

הוראה
בפקולטה מתקיימים לימודים לשלושה תארים - תואר ראשון (בוגר במדעים, B.Sc.), תואר שני (מוסמך למדעים, M.Sc.) ותואר שלישי (דוקטור לפילוסופיה, Ph.D.). הפקולטה למדעי החיים חותרת להעניק לסטודנטים חינוך מדעי רגיש לצורכי הציבור, ולמימד החברתי, הכלכלי והסביבתי של המחקר הביולוגי, חינוך המלווה גם בהיבט יהודי, הלכתי ומוסרי.

נכון ל-2025 קיימים מספר מסלולי לימוד לתואר ראשון - חמישה מסלולים חד חוגיים במדעי החיים (ביולוגיה), ביוטכנולוגיה, ביולוגיה חישובית (ביואינפורמטיקה) ואופטומטריה, שלושה מסלולים דו-חוגים מובנים בשיתוף עם המחלקה לכימיה, המחלקה לפסיכולוגיה והתוכנית למדעי המוח ומסלול דו-חוגי לא מובנה. עד שנת הלימודים תש"פ התקיים גם מסלול ביופיזיקה מובנה ששילב לימודי כימיה, פיזיקה וביולוגיה. המסלול הוחלף תחילה במסלול פיזיקה וביולוגיה עד שבוטל לקראת שנת הלימודים תשפ"ה. כל המסלולים לתואר ראשון מתפרסים על שלוש שנות לימוד, למעט התואר הראשון באופטומטריה שאורכו ארבע שנים ובסיומו נבחנים במבחנים ממשלתיים לקבלת רישיון אופטומטריסט.
בנוסף, מתקיימים בפקולטה, החל מ-2014, לימודי מכינה לרפואה (קדם רפואה ) המיועד לבוגרי תואר ראשון מכל התחומים המעוניינים להתקבל ללימודי רפואה במסלול ארבע-שנתי באחת האוניברסיטאות בישראל.

לימודי התואר השני בפקולטה מבוססים על מחקר במעבדות מחקר וכתיבת תזה, אך קיימים גם מסלולים לתואר שני ללא תזה. נכון ל-2025 מציעה הפקולטה מגוון רחב של מגמות שונות לתואר שני: אימונולוגיה, אקולוגיה, בוטניקה, ביוטכנולוגיה, ביוכימיה, ביולוגיה חישובית, ביולוגיה ימית, ביולוגיה סביבתית (בשיתוף מכון וולקני, שם מבוצע המחקר), ביולוגיה של התא, גנטיקה, זואולוגיה, מדעי הראייה (תואר עם או בלי תזה, במסגרת בית הספר לאופטומטריה ומדעי הראייה), מיקרוביולוגיה ונוירוביולוגיה. ישנם שני מסלולים הנלמדים ללא תזה בלבד: מסלול מדעי החיים (ביולוגיה) המיועד בעיקר למורים ומסלול גרונטולוגיה המופעל במשותף עם המחלקה למדעי חברה ובריאות של הפקולטה למדעי החברה.

הלימודים לתואר שלישי נקבע הנושא הנחקר בהתאם לנושאי המחקר של המנחה במעבדה שבה בחר הסטודנט להתמחות, כמו כן מתקיימים בפקולטה מחקרי פוסט-דוקטורט.

 קשר עם הקהילה 
במקביל למחקר וההוראה מקיימת הפקולטה קשר עם הקהילה, בין השאר קיום ימי מדע והרצאות בבתי ספר. מאז 2001 מפעיל בית הספר לאופטומטריה קליניקה לבדיקות ראייה המציעה בדיקות ראייה חינם לציבור ומאז 2017 הוא מפעיל קליניקה ניידת המבצעת בדיקות ראייה חינם ברחבי המדינה.

 רשימת דקנים 
 פרופ' שמואל זלצברג (1998-2000), הדקן הראשון, נפטר במהלך כהונתו
 פרופ' יוסף שטיינברגר (2000-2002)
 פרופ' סנפורד סמפסון (2002-2004)
 פרופ' חיים ברייטברט (2004-2010)
 פרופ' אורי ניר (2010-2014)
 פרופ' שולמית מיכאלי (2014-2017), כלת פרס ישראל
 פרופ' דורון גינזברג (2017-2022)
 פרופ' ירון שב-טל (2022-2024)
 פרופ' סיריל כהן (2024-הווה)

לקריאה נוספת
 עפרה לקס, "הפקולטה למדעי החיים", בתוך אוניברסיטת בר-אילן מרעיון למעש, חלק א' עמודים 531-543. הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ו 2006 

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:אוניברסיטת בר-אילן: יחידות אקדמיות
קטגוריה:הוראת הביולוגיה