מוחמד בן סלמאן אאל סעוד

מוחמד בן סלמאן בן עבד אל-עזיז אַאל סעוד (בערבית: محمد بن سلمان بن عبد العزيز آل سعود; שמו המלא בתעתיק מדויק: מחמד בן סלמאן בן עבד אלעזיז אַאל סעוד; מכונה גם MBS; נולד ב־31 באוגוסט 1985) הוא נסיך סעודי, יורש העצר, ראש ממשלת ערב הסעודית ושר ההגנה הסעודי. הוא בנו השביעי של סלמאן, מלך ערב הסעודית, ונכדו של מייסד ערב הסעודית, אבן סעוד. בעיני רבים, נחשב לשליט בפועל של ערב הסעודית.

מוחמד בן סלמאן הוא בנם הראשון המשותף של המלך סלמאן ואשתו השלישית, פהדה בנת פלאח אאל חית'ליין. לאחר שסיים את לימודי התואר הראשון באוניברסיטת המלך סעוד, הפך ליועץ לאביו. הוא מונה לסגן יורש העצר ולשר ההגנה לאחר שסלמאן הפך למלך, ולאחר מכן מונה ליורש העצר ב־2017. הוא החליף את אביו בתפקידו כראש ממשלה ב־2022.

מאז מינויו ליורש העצר ב־2017, הציג בן סלמאן שורה של רפורמות חברתיות וכלכליות, הכוללות תקנות המגבילות את  ושיפור זכויות הנשים במדינה, הסרת האיסור על נהגות ב־2018, והחלשת מערכת האפוטרופסות הגברית  ב־2019. תוכניתו, חזון סעודיה 2030 , שואפת לצמצם את התלות הכלכלית של סעודיה בנפט באמצעות השקעה במגזרים שונים, כולל תיירות וטכנולוגיה. תחת בן סלמאן, החלה סעודיה לתאם את מדיניות האנרגיה של עם רוסיה וגם חיזקה את יחסיה עם סין.

בן סלמאן מוביל ממשלה אוטוריטרית. מתנגדיו הפוליטיים מדוכאים באופן שיטתי באמצעות שיטות הכוללות כליאה ועינויים. דו"ח ה־CIA שפורסם ב־2021 מצא כי בן סלמאן הגה ויזם את ההתנקשות בעיתונאי הסעודי ג'מאל ח'אשוקג'י. הוא הכחיש כל מעורבות ברצח. בן סלמאן היה אדריכל ההתערבות הסעודית במלחמה בתימן (מבצע סופה נחרצת), והיה מעורב בהסלמת המשבר הדיפלומטי הקטרי ובעימות הדיפלומטי עם קנדה ב־2018. בין 2017 ל־2019, הוא הורה על מעצרם של נסיכים ומיליארדרים סעודים שהיו חשודים בשחיתות פיננסית, דבר שהוביל, על פי הדיווחים, לעיקול נכסים בשווי 100 מיליארד דולר.

 ביוגרפיה 
מוחמד בן סלמאן נולד בריאד ב־31 באוגוסט 1985 לנסיך סלמאן בן עבדלאזיז ולאשתו השלישית, פהדה בנת פלאח אאל חית'ליין. פהדה היא נכדתו של  ונינתו של , שהיו ראשי . בשנת 1915 העג'מאן, בראשו של דידאן, נלחמו נגד בית סעוד, ב במהלכו נהרג בן דוד של סלמאן, .

מוחמד בן סלמאן הוא הבכור מבין ששת ילדיה של אמו והוא הילד השמיני והבן השביעי של אביו. אחיו המשותפים מאב ואם כוללים את הנסיך טורקי בן סלמאן והנסיך ח'אלד בן סלמאן. בן סלמאן  הוא בעל תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת המלך סעוד.

 קריירה מוקדמת 
לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטה, עסק בן סלמאן מספר שנים במגזר הפרטי לפני שהפך לעוזרו של אביו. הוא עבד כיועץ עבור ועדת המומחים הסעודית, שעובדת עבור הקבינט הסעודי. ב-15 בדצמבר 2009, בגיל 24, הוא נכנס לפוליטיקה כיועץ מיוחד לאביו כאשר האחרון היה מושל מחוז ריאד. בזמן זה החל בן סלמאן  לעבור מתפקיד אחד למשנהו, כגון מזכ"ל המועצה התחרותית של ריאד, יועץ מיוחד ליו"ר הדירקטוריון של קרן המלך עבדולעזיז למחקר וארכיון, וחבר במועצת חבר הנאמנים של חברת הצדקה אלביר באזור ריאד. באוקטובר 2011 מת יורש העצר הסעודי סולטן בן עבד אל-עזיז. הנסיך סלמאן החל את עלייתו לשלטון בהיותו סגן ראש הממשלה השני ושר ההגנה דאז. הוא הפך את בן סלמאן  ליועץ האישי שלו.

 ראש החצר של יורש העצר 
ימין|ממוזער|בן סלמאן ב-2012, כאשר אביו כיהן כיורש העצר של ערב הסעודית
ביוני 2012 מת יורש העצר, נאיף בן עבד אל-עזיז. מוחמד בן סלמאן עלה לעמדה מספר שתיים בהיררכיה, כאשר אביו הפך ליורש העצר החדש ולסגן ראש הממשלה הראשון של ערב הסעודית. ב־2 במרץ 2013, ראש החצר של יורש העצר, סעוד בן נאיף אל-סעוד, מונה למושל מחוז א-שרקייה. בן סלמאן ירש אותו כראש החצר של יורש העצר. הוא גם קיבל דרגת שר, וב-25 באפריל 2014 מונה לשר המדינה הסעודי.

 עלייה לשלטון 
 שר ההגנה 
ב־23 בינואר 2015 מת המלך עבדאללה וסלמאן עלה לכס המלכות. בן סלמאן מונה לשר ההגנה ולמזכיר הכללי של חצר המלוכה. בנוסף, הוא שמר על תפקידו כשר המדינה.
ממוזער|עם המלך סלמאן, נשיא ארצות הברית ברק אובמה ומנהיגים נוספים, בפסגת ה־GCC בריאד
ממוזער|עם מזכיר המדינה האמריקאי ג'ון קרי ושר החוץ הסעודי עאדל אל-ג'ובייר, ביוני 2016
מלחמת האזרחים בתימן (שהחלה להסלים ב־2011) הפכה מיד לנושא הדחוף ביותר על שולחנו של שר ההגנה החדש, כאשר החל מרד החות'ים, והתפטרות הנשיא התימני דאז, עבד רבו מנסור האדי והקבינט שלו. הצעד הראשון של מוחמד בן סלמאן כשר ההגנה היה לגייס קואליציית פאן-GCC (המועצה לשיתוף פעולה אזורי של מדינות המפרץ), על מנת להתערב במלחמה בעקבות סדרת פיגועי התאבדות בבירת תימן צנעא, באמצעות תקיפות אוויריות נגד החות'ים, והטלת מצור ימי על המדינה. במרץ 2015, סעודיה החלה להוביל קואליציה של מדינות בעלות ברית נגד המורדים החות'ים. בעוד שהייתה הסכמה הנסיכים הסעודים שעמדו בראש שירותי הביטחון לגבי הצורך בתגובה להשתלטות החות'ית על צנעא, שאילצה את ממשלת תימן לברוח מהמדינה, פתח בן סלמאן  בהתערבות ללא תיאום מלא בין שירותי הביטחון. שר המשמר הלאומי הסעודי, מוטייב בן עבדאללה אל-סעוד, שהיה מחוץ למדינה, נותר מחוץ למעגל המבצעים. בעוד בן סלמאן  תיאר את המלחמה כניצחון מהיר על המורדים החות'ים בתימן וכדרך להחזיר את הנשיא האדי לשלטון, היא הפכה למלחמת התשה ארוכה.

באפריל 2015 מינה המלך סלמאן את אחיינו מוחמד בן נאיף ליורש העצר ואת בנו מוחמד לסגן יורש העצר. בסוף 2015, בפגישה בין סלמאן לברק אובמה, הפר בן סלמאן את הפרוטוקול הדיפלומטי, ונשא מונולוג המבקר את מדיניות החוץ של ארצות הברית. כשהכריז על ברית צבאית נגד טרור של מדינות אסלאמיות בדצמבר 2015, כמה מדינות מעורבות אמרו שלא התייעצו איתם בנושא.

בנוגע לתפקידו בהתערבות הצבאית במלחמה בתימן, בן סלמאן העניק את הראיון הראשון שלו ב־4 בינואר 2016 ל"אקונומיסט", שכינה אותו "אדריכל המלחמה בתימן". בראיון הוא הכחיש את הכינוי, והסביר את המנגנון של מוסדות קבלת ההחלטות בצד הסעודי, לרבות מועצת הביטחון והמדיניות במשרד החוץ הסעודי. הוא הוסיף כי החות'ים השתלטו על השלטון בצנעא לפני שהיה שר ההגנה.

בתגובה לאיום של ארגון המדינה האסלאמית (דאעש), בן סלמאן הקים בדצמבר 2015 את הקואליציה האסלאמית למלחמה בטרור  ברית אסלאמית בראשות סעודיה נגד טרור. הפגישה הראשונה של הקואליציה התרחשה בנובמבר 2017 בריאד, בה לקחו 41 שרי הגנה ופקידים בכירים ממדינות שונות.

 יורש העצר 
מוחמד בן סלמאן מונה ליורש העצר ב־21 ביוני 2017, בעקבות החלטת המלך להדיח את מוחמד בן נאיף ולהפוך את בנו שלו ליורש העצר. מינוי בן סלמאן ליורש העצר נחזה בדצמבר 2015 על ידי תזכיר בוטה ופומבי בצורה יוצאת דופן שפורסם על ידי שירות הביון הפדרלי הגרמני, אשר ננזף בשל כך על ידי ממשלת גרמניה.

ביום שבו הפך מוחמד בן סלמאן ליורש העצר, בירך אותו נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, על מינויו החדש. טראמפ ובן סלמאן הבטיחו "שיתוף פעולה הדוק" בנושאים ביטחוניים וכלכליים, לפי הבית הלבן, ושני המנהיגים דנו גם בצורך לנתק את התמיכה בטרור, הסכסוך הדיפלומטי האחרון עם קטר, והרצון להבטיח שלום בין ישראל והפלסטינים. בן סלמאן אמר ל"וושינגטון פוסט" באפריל 2017 שללא ההשפעה התרבותית של אמריקה על ערב הסעודית, "היינו מסיימים כמו צפון קוריאה".
ממוזער|בן סלמאן עם ראש ממשלת יפן, שינזו אבה, ב-2017
ממוזער|בן סלמאן עם נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, במרץ 2017

 הטיהור הגדול של 2017 - ליל הסכינים הארוכות של סעודיה 

במאי 2017 הצהיר מוחמד בן סלמאן כי "אף אחד לא חסין מפני חקירות השחיתות - מי שהוא, גם אם הוא נסיך או שר". בנובמבר 2017 הורה להכניס כ-200 אנשי עסקים ונסיכים עשירים למעצר בית בריץ-קרלטון, ריאד. ב-4 בנובמבר 2017, העיתונות הסעודית הודיעה על מעצרו של הנסיך והמיליארדר הסעודי אל-וליד בן טלאל, פרשן חדשות מוכר בשפה האנגלית ובעל מניות מרכזי בסיטיגרופ וטוויטר, וכן למעלה מ־40 נסיכים ושרי ממשלה בהוראת יורש העצר באשמת שחיתות והלבנת הון.

אחרים שנעצרו או פוטרו בטיהור כוללים את הנסיך מוטאיב בן עבדאללה, ראש המשמר הלאומי של ערב הסעודית; שר הכלכלה והתכנון עאדל פכיח; ומפקד הצי המלכותי הסעודי, אדמירל עבדאללה בן סולטן בן מוחמד אל-סולטן.

העצורים בריץ קרלטון היו הנושא של מה שנקרא "ליל המכות". רובם הוכו, וחלקם נקשרו לקירות בעמדות לחץ כחלק מעינויים של סוכנים סעודים. החוקרים ידעו מעט מאוד על נכסי הקורבנות שלא היו בתוך ערב הסעודית ורצו לדעת יותר על אחזקותיהם מחוץ לחוף, בעוד שהקורבנות לא ידעו מדוע הם נעצרו. על העצורים איימו בסחיטה. בשלב מסוים, החוקרים אמרו לקורבנות לפנות למנהלי הבנקים שלהם בז'נבה ובמקומות אחרים ולבקש סכומי כסף גדולים, והופתעו בשל חוסר מומחיותם מכך שהנכסים אינם לגמרי במזומן. בנקים שווייצריים זיהו חלק מהעסקאות כנעשות תחת כפייה והצליחו לעצור חלק מהן. במהלך ההליך לא התקיים הליך הוגן ולא הסדרי טיעון. פקידים אמריקאים תיארו את הפעולות כ"כפייה, התעללות ועינויים". מעצורים נמנעה שינה, ראשיהם מכוסים, והם הוכו. שבע עשרה נאלצו להתאשפז. לאחר ימים רבים הועברו שאר העצורים לכלא , בעוד שעל חלק מהמשוחררים נאסר לצאת לחו"ל.

הועלו השערות רבות לגבי סיבת המעצרים. אחת מהן הועלתה על ידי הניו יורק טיימס:

השערה נוספת הייתה שהטיהור היה חלק ממהלך לקראת רפורמה. סטיבן מופסון מה-"ווושינגטון פוסט" טען כי בן סלמאן "יודע שרק אם הוא יכול להעמיד את משפחת המלוכה תחת החוק, ולא מעל כפי שהיה בעבר, הוא יכול לבקש מכל המדינה לשנות את הגישה שלהם ביחס למיסים וסובסידיות". ניתוח של ה-CBC טען כי "ההתמודדות נגד שחיתות במשפחת המלוכה נועדה על מנת לסחוף סעודים רגילים שמרגישים שהמדינה ביקשה מהם להסכים להידוק החגורה, ובמקביל, הם רואים שחיתות ואת האליטה הכוחנית צוברת עושר נוסף". סדר היום של הרפורמה של מוחמד זוכה לפופולריות רבה בקרב אוכלוסיית הצעירים המתפתחת של ערב הסעודית, אך נתקלת בהתנגדות מצד מהאליטה במדינה, שהרגישה יותר בנוח עם מסורות הממלכה של שינוי איטי ושלטון משותף בהסכמה. לפי שגריר בריטניה לשעבר בריאד, בן סלמאן "הוא הנסיך הראשון בהיסטוריה הסעודית המודרנית שמחוז הבחירה שלו לא היה בתוך משפחת המלוכה, אלא מחוצה לה. תומכיו הם בעיקר סעודים צעירים, במיוחד גברים סעודים צעירים". סקר הנוער הערבי 2018 מצא כי תשעה מתוך עשרה בני 18–24  תומכים בקמפיין של מוחמד נגד שחיתות.

טראמפ הביע תמיכה בצעד, וצייץ בטוויטר: "יש לי אמון רב במלך סלמאן וביורש העצר של ערב הסעודית, הם יודעים בדיוק מה הם עושים...כמה מאלה שהם מתייחסים אליהם בחומרה 'חולבים' את ארצם עבורם. שנים!". נשיא צרפת עמנואל מקרון, שביקר בריאד ימים לאחר הטיהור, נשאל על הטיהור והצהיר "זה לא תפקידו של נשיא, ובדומה לכך לא הייתי מצפה ממנהיג של מדינה זרה לבוא ולהתערב בענייני פנים מדינתיים".

ב־30 בינואר 2019 הודיעה ממשלת סעודיה על סיום עבודתה של הוועדה למלחמה בשחיתות. על פי מדד תפיסות השחיתות, סעודיה משפרת לאט את המגזר הציבורי שלה, בעוד שנתונים של 2016 הצביעו על ציון של 46 במדד, לפיו 0 הוא מדינה מושחתת מאוד ו־100 היא מדינה נקייה משחיתות, המדד נתן לסעודיה ציון של 49 ב־2017 וב־2018, ו־53 ב־2019, הציון הגבוה ביותר שהשיגה סעודיה.

 ראש הממשלה 
ב־27 בספטמבר 2022 מונה בן סלמאן לראשות ממשלת ערב הסעודית. באופן מסורתי, המלך כיהן כראש הממשלה במדינה וזוהי הפעם הראשונה שיורש עצר מכהן כראש הממשלה.

 ממשלו 
 אידיאולוגיה 
האידאולוגיה של בן סלמאן תוארה כלאומיתופופוליסטית, עם גישה שמרנית לפוליטיקה, ועמדה ליברלית בנושאים כלכליים וחברתיים. הוא הושפע מאוד מהשקפותיהם של יועצו לשעבר  ושל שליט אבו דאבי ונשיא איחוד האמירויות כיום, מוחמד בן זאיד. סגנון פסיקתו תואר כ"אכזרי ביותר" על ידי העיתונאי רולה ג'בראל וסמכותני על ידי ג'מאל חאשקוג'י ותיאודור וינקלר. מוחמד בן סלמאן דוגל גם באידאולוגיה לאומנית ערבית בתוך המדינה ובאמצעות מדיניות חוץ.

 סמכותניות 
בן סלמאן עומד בראש ממשלה אוטוריטרית־דכאנית בסעודיה. פעילי זכויות אדם ופעילי זכויות נשים בסעודיה התמודדו עם התעללות ועינויים על ידי המשטר. מבקרים, עיתונאים ומקורבים לשעבר עוברים עינויים ונהרגים. הממשלה פגעה במתנגדים סעודים שנמצאים בחו"ל, המפורסם ביותר ג'מאל חאשוקג'י, בעל טור של הוושינגטון פוסט, שנרצח על ידי המשטר. בן סלמאן הצדיק את המעצרים ההמוניים של פעילי זכויות אדם כהכרחיים לביצוע רפורמות בסעודיה ולהקמת מדינה המבוססת על הלאומיות הערבית.

בן סלמאן ביסס יותר ויותר את השליטה בכוח בסעודיה במהלך כהונתו כמנהיג. הוא הגביל באופן משמעותי את סמכויות המשטרה הדתית הסעודית. ב־29 בינואר 2015, מוחמד מונה ליושב ראש המועצה החדשה שהוקמה לענייני כלכלה ופיתוח, במקום הוועדה הכלכלית העליונה שפורקה. באפריל 2015, מוחמד קיבל שליטה על עראמקו הסעודית בצו מלכותי בעקבות מינויו לסגן יורש העצר.

 מדיניות פנים 
 מדיניות דת 
על פי דייוויד אוטאווי ממרכז וילסון, "מכל הרפורמות הפנימיות של בן סלמאן", המשמעותית ביותר הייתה הגבלת השפעתם של אנשי דת בעלי השקפה והאבית, "שעדיין מחזיקה במיליוני מאמינים במדינה". הזמנתו של מוחמד ל"זרם מתמיד של זמרות ונשים מערביות, להקות, רקדניות ואפילו מתאבקות אמריקאיות" להופיע בסעודיה עומדת בסתירה מוחלטת עם שמרנים דתיים שדיברו "נגד פתיחת הממלכה לתרבות מערבית חילונית". תחת בן סלמאן, ממשלת סעודיה קידמה זהות סעודית חדשה והיסטוריה לאומנית המפחיתה את המורשת הדתית ומגבילה את ההשפעה האסלאמית בתחום התרבותי. העיתונאי גריים ווד כותב, "קשה להפריז באיזו דרסטית ההסתייגות מהחוק האסלאמי תשנה את ערב הסעודית". גבריאלה פרז טוענת כי השינויים החברתיים החדשים שיושמו על ידי MBS עשויים ליצור דיכוי חילוני, עם פוטנציאל להשפיע לרעה על חופש הדת במדינה.

בראיון לשנת 2018 עם העורך הראשי של האטלנטיק, ג'פרי גולדברג, בן סלמאן הצהיר בנוגע לגישתו הבסיסית לדת בחברה הערבית הסעודית:

 הגבלות על המשטרה הדתית 
ב־2016, נקט בן סלמאן בצעדים כדי להפחית דרסטית את הכוח של המשטרה הדתית האסלאמית (CPVPV). על המשטרה ה"מאיימת", לה היו אלפי שוטרים ברחובות ויכולת לעצור לחקור את כל מי שנחשדו בפגיעה בחוקי השריעה, נאסר "לרדוף, לעצור, לחקור, לבקש זיהוי של כל אדם החשוד בפשע". תעשיית הקולנוע הוקמה מחדש, החירויות החברתיות הורחבו, ערבוב מגדרי ודייטים נורמלו על ידי המדינה במרחב הציבורי. שמידט־פיירהר טען כי המדיניות החדשה של המדינה מלווה גם בעלייה בפגיעה בפעילויות פוליטיות ודתיות שאינן תלויות בממשלה.

 שינויים במערכת המשפט 
מוחמד הצהיר ש"בחוק האסלאמי, השליט של הממסד האסלאמי הוא וואלי אל עומאר", השליט. לפי גראם ווד, בעוד שבאופן היסטורי שליטי סעודיה התרחקו ממעורבות מנהיגותית דתית" תוך מיקור חוץ של נושאים הקשורים בתאולוגיה ובחוק הדתי ל"אנשי הדת הזקנים" ואורתודוקסיים דתיים, בן סלמאן הוא בעל "תואר במשפטים מאוניברסיטת המלך סעוד" ו"מתהדר בידע ובדומיננטיות שלו על אנשי הדת". לפי ההיסטוריון האמריקאי פרופסור ברנרד הייקל הוא "כנראה המנהיג היחיד בעולם הערבי שיודע משהו על אפיסטמולוגיה ותפיסה אסלאמית". בראיון ששודר בטלוויזיה בערב הסעודית ב־25 באפריל 2021, מתח מוחמד ביקורת "בשפה שמעולם לא השתמש בה בן מלוכה סעודי" על הנאמנות העיוורת של מנהיגי דת סעודים לדוקטרינות ווהאביות. בן סלמאן טען ש"אין אסכולות קבועות ואין אדם חף מטעויות", וכי פתוות "צריכות להתבסס על הזמן, המקום והלך הרוח שבהם הם מופקים", במקום להיחשב כקבועים ובלתי ניתנים לשינוי.

בראיונות עם גראם ווד, בן סלמאן הסביר שהחוק האסלאמי מבוסס על שני מקורות טקסטואליים: הקוראן והסונה, או אמירותיו של הנביא מוחמד, שנאספו בעשרות רבות של אלפי קטעים מחייו של הנביא. כללים מסוימים - לא רבים - מגיעים מהתוכן החקיקתי החד משמעי של הקוראן, הוא אמר, והוא לא יכול לעשות שום דבר בקשר אליהם גם אם ירצה בכך. אבל לאמירות אלו של הנביא (הנקרא חדית'), הוא הסביר, לא לכולן יש ערך שווה כמקורות חוק, והוא אמר שהוא מחויב רק למספר קטן מאוד שאמינותו, 1,400 שנים מאוחר יותר, וודאית. כל מקור אחר של החוק האסלאמי, אמר, פתוח לפרשנות - ולכן הוא רשאי לפרש אותם כראות עיניו. לדעת ווד, משמעותו של הטיעון הזה היא 'זריקת כ־95% מהחוק האסלאמי לתוך ארגז החול של ההיסטוריה הסעודית', והפיכת בן סלמאן חופשי לעשות מה שהוא רוצה, למעשה. "זה נותן לו את האפשרות לקבוע מה האינטרס של הקהילה המוסלמית. אם זה אומר לפתוח אולמות קולנוע, לאפשר לתיירים, או לנשים בחופי הים האדום, אז שיהיה כך", טען ווד.

החל מתחילת 2021, בן סלמאן "הורה על שכתוב של חוקים סעודיים שיקטינו את כוחם של שופטים ווהאבים בודדים ליישם את הפרשנות שלהם לשריעה". על פי ווד, נראה כי אנשי דת שמרנים רבים נכנעו ל"הפחדה הישנה והטובה" מצד הממשלה כדי להפוך את עמדותיהם הדתיות ולתמוך בקו הממשלתי בנושאים כמו "פתיחת בתי קולנוע ופיטורים המוניים של אימאמים ווהאבים".

 איסור עטיית עבאיה 
בדצמבר 2022, הוועדה הסעודית לחינוך והכשרה הכריזה על איסור ממשלתי על סטודנטיות מוסלמיות ללבוש את בגדי העבאיה המסורתיים למרכזי בחינות, תוך התעקשות שתלמידים ילבשו רק מדי בית ספר. הבהרה מאוחרת יותר מ־ETEC שדווח על ידי The Milli Chronicle קבעה שהאיסור על עבאיות הוגבל רק למרכזי בחינות של נשים המנוהלות על ידי ה־ETEC.

 תוכנית כלכלית 

בן סלמאן מנהיג ארגון מחדש של כלכלת ערב הסעודית , עליה הכריז רשמית באפריל 2016 כשהציג את חזון 2030, החזון האסטרטגי של המדינה ל־15 השנים הבאות. חזון 2030 מהווה רפורמה בכלכלת ערב הסעודית לקראת מבנה מגוון ומופרט יותר. הוא מפרט יעדים ואמצעים בתחומים שונים, החל מפיתוח הכנסות שאינן נפט והפרטת הכלכלה ועד ממשל ממחושב לחלוטין ופיתוח בר קיימא.

אחד המניעים המרכזיים מאחורי חזון 2030 ושינוי מבנה הכלכלה הסעודית הוא היותה  שבפועל מוחזקת על ידי משאבי הנפט בלבד, ולכן הגבלה עתידית על נפט או ירידת מחירו הופכת את התלות הסעודית הכלכלית בנפט לבעיה משמעותית. בעוד שהמדינה טוענת שבבעלותה רזרבה מוכחת של 266.58 מיליארד חביות נפט גולמי, אנליסט האנרגיה מתיו ר. סימונס מעריך את המספר האמיתי כנמוך בהרבה, שכן הדו"ח האחרון שאינו סעודי, שיצא ב־1978 ציין ברזרבות הסעודיות רק 110 מיליארד חביות.

בנאום הפתיחה של ועידת יוזמת ההשקעות העתידיות בריאד באוקטובר 2017, הכריז בן סלמאן על תוכניות להקמת העיר ניאום, אזור כלכלי בשווי 500 מיליארד דולר שישתרע על שטח של 26,000 קמ"ר על חופי הים האדום, בסמוך לירדן ומצרים. ניאום שואפת למשוך השקעות במגזרים שונים, בין היתר באנרגיה מתחדשת, ביוטכנולוגיה ובמיוחד חקלאות מהונדסת גנטית , רובוטיקה ותיעוש מתקדם.ההכרזה באה בעקבות  של 34,000 קמ"ר על פני לגונה של 50 איים על קו החוף של הים האדום, במטרה ליצור יעד תיירותי יוקרתי שיעמוד בקו אחד עם יעדי תיירות בסטנדרטים בינלאומיים. במאמץ להגביר את תעשיית התיירות, בנובמבר 2017 הוכרז כי סעודיה תתחיל להנפיק ויזות תייר לזרים, החל מ־2018.

ההימור הגדול ביותר של בן סלמאן היה תוכניתו להחזיר את הדומיננטיות הסעודית בשוקי הנפט העולמיים על ידי הבאת המתחרים החדשים לפשיטת רגל, על ידי שמירה על מחיר הנפט נמוך מספיק לתקופה ארוכה מספיק. סעודיה שכנעה את אופ"ק לעשות את אותו הדבר. כמה שחקנים קטנים פשטו את הרגל, אבל יצרני האנרגיה האמריקאים רק סגרו את הפעילות הפחות רווחית שלהם באופן זמני, וחיכו שמחירי הנפט יעלו שוב. ערב הסעודית, שהוציאה 100 מיליארד דולר בשנה כדי לשמור על המחירים הנמוכים, נאלצה להודות בתבוסה בנובמבר 2016. לאחר מכן היא חתכה את ייצור הנפט באופן משמעותי וביקשה משותפיה באופ"ק לעשות את אותו הדבר.

בשבוע האחרון של ספטמבר 2018, חנך בן סלמאן את קו הרכבת המהיר בשווי 6.7 מיליארד דולר המחבר את מכה ומדינה, שתי הערים הקדושות ביותר לאסלאם. ה"הרמיין אקספרס" הוא קו של 450 ק"מ הנוסע במהירות של עד 300 קמ"ש שיכול להסיע כ־60 מיליון נוסעים בשנה. הפעילות המסחרית של הרכבת החלה ב־11 באוקטובר 2018.

באוקטובר 2018 הודיע בן סלמאן כי נכסי קרן ההשקעות הציבורית של ערב הסעודית מתקרבים ל־400 מיליארד דולר ותעבור את שווי ה־600 מיליארד דולר עד 2020.

בן סלמאן הכריז על פרויקט לבניית הכור הגרעיני הראשון של ערב הסעודית בנובמבר 2018. הממלכה שואפת לבנות 16 מתקנים גרעיניים במהלך 20 השנים הבאות. המאמצים לגוון את מגזר האנרגיה הסעודי כוללים גם רוח ושמש, כולל מפעל סולארי של 1.8 גיגה-וואט שהוכרז באותו חודש כחלק מפרויקט ארוך טווח בשיתוף עם סופטבנק.
ממוזער|בן סלמאן בפגישה עם נשיא ברזיל, ז'איר בולסונארו, בפגת ה־G20 באוסקה ב-2019

 תעשיית הנפט הסעודית 
לסעודיה, היצרנית הגדולה ביותר של נפט בארגון אופ"ק, יש את הכמות השנייה בגודלה של עתודות נפט בעולם. ב־28 בספטמבר 2021, היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית תחת הנשיא ג'ו ביידן, ג'ייק סאליבן, נפגש עם בן סלמאן בסעודיה כדי לדון במחירי הנפט הגבוהים. באוקטובר 2022, במחאה על קיצוץ של סעודיה בתפוקת הנפט, אמר דובר המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, ג'ון קירבי, כי ערב הסעודית ידעה שהקיצוץ "יגביר את ההכנסות הרוסיות ויקהה את יעילות הסנקציות (שהוטלו על רוסיה בשל מלחמת רוסיה-אוקראינה)" והאשים את סעודיה ב"כפייה" של מדינות מייצרות להסכים לייצר נפט. מחירי האנרגיה הגבוהים נבעו מעלייה עולמית בביקוש כאשר העולם עזב את המיתון הכלכלי שנגרם על ידי מגפת הקורונה, במיוחד עקב ביקוש הולך ועולה לאנרגיה באסיה.

תחת בן סלמאן, התחזקו יחסי רוסיה-סעודיה, מה שמאפשר להן לחזק את הקשר בקבלת החלטות הקשורות לייצור נפט.

 השקעה בנושאי ספורט 
מאז שהפך בן סלמאן לשליט בפועל של ערב הסעודית ב־2017, סעודיה ביצעה הוצאה חסרת תקדים על ספורט. המדינה החלה בהבאת אירועי ספורט מובילים לסעודיה, כולל גביע העולם למועדונים של פיפ"א השנה ומשחקי אסיה ב־2029. ב־2023, מוחמד אמר שגישה זו היא מרכזית במטרה של המדינה להפוך לאחד מעשרת יעדי התיירות המובילים בעולם, וקבע: "כשאתה רוצה לגוון כלכלה אתה צריך לעבוד בכל המגזרים: כרייה, תשתיות, ייצור, תחבורה, לוגיסטיקה הכל. חלק מזה הוא תיירות ואם אתה רוצה לפתח תיירות חלק מזה הוא תרבות, חלק מזה זה מגזר הספורט שלך".

 רפורמות מקומיות 
בן סלמאן הקים רשת בידור שהחלה לארח מופעי קומדיה, אירועי היאבקות מקצועית ועצרות משאיות מרוץ. בשנת 2016, הוא שיתף את הרעיון שלו ל"גרין קארד" (תושב קבע שאינו אזרח) לזרים שאינם סעודים עם עיתונאי אל ערביה . בשנת 2019 אישר הקבינט הסעודי תוכנית תושבות חדשה () לזרים. התוכנית תאפשר לזרים להתגורר באופן קבוע, להחזיק ברכוש ולהשקיע בממלכה הסעודית.

בשנת 2016, החל בן סלמאן לנקוט צעדים ראשונים כמנהיג. הצעדים כללו מיסים חדשים וקיצוץ בסובסידיות, תוכנית גיוון, יצירת קרן עושר ריבונית סעודית בסך 2 טריליון דולר, וסדרה של רפורמות כלכליות אסטרטגיות הנקראות "תוכנית הטרנספורמציה הלאומית". תוכניותיו של בן סלמאן היו לגייס הון עבור קרן העושר הריבונית תוך מכירת מניות של החברה הסעודית עראמקו, חברת הנפט והגז הטבעי שהייתה בבעלות מדינתית, כאשר ההון יושקע מחדש במגזרים אחרים, כגון יישום תוכניות גיוון. באוקטובר 2017, התוכנית להנפקת ארמקו ספגה ביקורת על ידי האקונומיסט, שכינה אותה "בלגן". מוחמד קיצץ את תקציב המדינה, הקפיא חוזים ממשלתיים והפחית את שכר העובדים האזרחיים כחלק מצעדי צנע דרסטיים.

באפריל 2017, מוחמד הכריז על פרויקט לבניית אחת מערי התרבות, הספורט והבידור הגדולות בעולם ב, דרומית מערבית לריאד. התוכניות לעיר בשטח של 334 קמ"ר כוללות ספארי ופארק שעשועים של סיקס פלאגס.
ימין|ממוזער|פורטרטים של המלך סלמאן ויורש העצר מוחמד בן סלמאן בפסטיבל אל-ג'דרייה
באוקטובר 2017, הצהיר בן סלמאן כי המדינה הסעודית האולטרה־שמרנית "לא הייתה נורמלית" ב־30 השנים האחרונות, והאשים צורות חשיבה נוקשות ששלטו בחברה התגובה למהפכה האסלאמית באיראן, שמנהיגי סעודיה לאורך ההיסטוריה "לא ידעו כיצד להתמודד עמה". הוא הצהיר כי הוא שואף שסעודיה תתחיל "לחזור למה שהיינו קודם – מדינה של אסלאם מתון שפתוחה לכל הדתות ולעולם". הצהרתו הסתכמה באמירה לאנשי הדת במדינה שהעסקה שכרתה משפחת המלוכה איתם לאחר הקרב על הכעבה תיפתח לדיון מחדש. בניית מדינה מתועשת נתפסה כבלתי תואמת לווהאביזם. הווהאבים היו מחויבים ליחסים חברתיים ומגדריים קבועים. אלה היו עקביים עם כלכלה שנבנתה על מכירות נפט, אבל התיעוש דורש תרבות דינמית עם שינויים חברתיים כל הזמן. מחויבותו של המשטר ל"אסלאם מתון" להגברת החילון באמצעות שיטות דיכוי הוטל בספק.

שינויים תרבותיים נוספים התרחשו בדצמבר 2017 עם הקונצרט הציבורי הראשון בערב הסעודית שבוצע על ידי זמרת, ובינואר 2018 אצטדיון ספורט בג'דה הפך לראשון בממלכה שהותרה כניסת נשים אליו. באפריל 2018 נפתח בסעודיה בית הקולנוע הציבורי הראשון לאחר איסור של 35 שנים, עם תוכניות להפעיל יותר מ־2,000 בתי קולנוע במדינה עד 2030.

בראיון לתוכנית הטלווזיה "60 דקות" ששודר ברשת CBS ב־29 בספטמבר 2019, בן סלמאן הזמין אנשים לבקר בממלכה כדי לראות את השינוי, וביקש שאנשים יפגשו בעצמם אזרחים סעודים.

ב־26 באפריל 2020,  ביטלה את ההלקאה כעונש במדינה, וקבעה כי ההחלטה היא "הרחבה של הרפורמות בזכויות האדם שהוכנסו בהנחייתו של המלך סלמאן ובפיקוחו הישיר של יורש העצר מוחמד בן סלמאן". למחרת דיווחה  על חקיקת צו מלכותי המבטל את עונש המוות על פשעים שביצעו קטינים.

 זכויות אדם 

בתחילת כהונתו, ביקש בן סלמאן לטפח תדמית של סעודיה כמיישמת רפורמות שונות בנושא זכויות האדם במדינה, אך ארגוני זכויות אדם אומרים כי הדיכוי במדינה החמיר תחת כהונתו. על פי ארגוני זכויות אדם, מספר המעצרים של פעילי זכויות אדם עלה בתקופת בן סלמאן. על פי הדיווחים, הוא יצר את , צוות מתנקשים הפועלים כ, כדי לנטרל מבקרים סעודים בתוך ומחוץ למדינה.בין העצורים בגל מעצרים בספטמבר 2017 היו , חבר מייסד של  (ACPRA), , אקדמאי וסופר, ועסאם אל-זמל, יזם. לקראת הסרת האיסור על נהיגה של נשים ביוני 2018, נעצרו 17 , ביניהן לוג'יין אל-הד'לול, פעילה סעודית למען זכויות נשים שמונה מתוך ה־17 שוחררו לאחר מכן. , פרופסור חבר לתולדות נשים באוניברסיטת המלך סעוד, נעצר זמן קצר לאחר מכן.

באוגוסט של אותה שנה, פעילת זכויות האדם  ובעלה, שנעצרו שניהם ב־2015, הועמדו תחת איום משפטי בעריפת ראשים. ארגון Human Rights Watch הזהיר כי פרשת אל-גומ'האם יצרה "תקדים מסוכן" לנשים פעילות אחרות העצורות כעת. מנהלת המזרח התיכון של HRW, , אמרה, "כל הוצאה להורג היא מחרידה, אבל בקשת עונש מוות לפעילים כמו ישראא אל-גומגהאם, שאפילו לא מואשמים בהתנהגות אלימה, היא מפלצתית. המונרכיה הסעודית חסרת מעצורים".ב־23 באפריל 2019, 37 אנשים, רובם פעילי זכויות אדם שיעים המעורבים ב,  הגדולות ביותר של שיעים בתולדות הממלכה.

באוגוסט 2019, אחיה של לוג'יין אל-הד'לול, וואליד, הודיע כי לאחותו הוצע שחרור תוך הכחשת הפרות זכויות האדם שבוצעו נגדה בכלא הסעודי. וואליד כתב בטוויטר כי הארגון הסעודי לביחטון המדינה, הציע ללוג'יין לחתום על מסמך ולהופיע במצלמה כדי להכחיש שהיא עברה עינויים והטרדה מינית בכלא. הוא הצהיר כי לוג'יין ציינה בפני המשפחה כי היא הוצלפה, הוכתה, עברה עינוי תוך שימוש בכיסא חשמלי והוטרדה על ידי רעולי פנים, שהיו מעירים אותה באמצע הלילה כדי לאיים עליה בתאה. וואליד גם צייץ כי לוג'יין סירבה להצעה שהציעו הרשויות הסעודיות ו"קרעה מיד את המסמך".

בתגובה לביקורת בינלאומית ופעילות למען זכויות נשים, מוחמד יישם רפורמות צנועות לשיפור זכויות הנשים בסעודיה. בספטמבר 2017, הוא יישם את הדרישה של תנועת "נשים להגה" להסיר את האיסור על נהגות. הוא חוקק נגד כמה מרכיבים של שיטת הוואלי של ערב הסעודית, הקובעת שלכל אישה יש אפוטרופס גבר ה"שולט" בה, מה שהיווה הצלחה לקמפיין בן עשרות שנים של פעילי זכויות נשים. בתגובה לקמפיין הסעודיות נגד אפוטרופסות גברית, ממשלת סעודיה חוקקה חוק המאפשר לנשים מעל גיל 21 להשיג דרכונים ולנסוע לחו"ל ללא צורך באישור האפוטרופוסים הגברים שלהן. בפברואר 2018, זה אושר בחוק שלנשים סעודיות יהיה מותר לפתוח עסק משלהן ללא אישור של האפוטורופוס הגבר שלהן. לפי משרד המידע הסעודי, החל ממרץ 2018, אמהות בסעודיה קיבלו סמכות לשמור על משמורת מיידית על ילדיהן לאחר גירושין מבלי להגיש תביעה.

בפברואר 2017, סעודיה מינתה את האישה הראשונה לעמוד בראש הבורסה הסעודית.

 מעצרו של מוחמד בן נאיף 
מוחמד בן נאיף נעצר ב־6 במרץ 2020, יחד עם אחיו למחצה נוואף בן נאיף  ואחיו של המלך סלמאן, . שלושת הנסיכים הואשמו בבגידה. ממשלת סעודיה טענה שהנסיכים ניסו להפיל את מוחמד בן סלמאן.

 מדיניות חוץ 
 התערבויות סעודיות בתימן וסוריה 
ממוזער|פלסטינים ברצועת עזה מפגינים נגד בן סלמאן, 9 בדצמבר 2017
רבים מכנים את בן סלמאן "אדריכל המלחמה בתימן".ב־10 בינואר 2016, ה"אינדיפדנט" דיווח כי "ה־BND, סוכנות הבין הגרמנית, הציגה את שר ההגנה הסעודי וסגן יורש העצר, מוחמד בן סלמאן, כמהמר פוליטי שמערער את היציבות בעולם הערבי באמצעות מלחמות פרוקסי בתימן ובסוריה". פקידים גרמנים הגיבו לתזכיר ה־BND, ואמרו שההצהרה שפורסמה "איננה עמדת הממשל הפדרלי".
ממוזער|הפגנה בלונדון נגד ביקור בן סלמאן במדינה, 7 במרץ 2018
בן סלמאן מוביל את ההתערבות הערבית בהובלת סעודיה בתימן נגד המורדים החות'ים, שב־2015 כבשו את צנעא והדיחו את ממשלתו של עבד רבד מנסור האדי שנתמכה על-ידי סעודיה, תוך קץ למאמצים הרב-צדדיים להסדר מדיני בעקבות ההפיכה בתימן ב־2011. תקיפות אוויריות של הקואליציה שהובלה על ידי סעודיה הובילה למותם ולפציעתם של אלפי אזרחים, מה שגרם להאשמות של המדינות שהתערבו במלחמה בביצוע פשעי מלחמה. בתגובה למתקפת טילים חות'ית נגד ריאד בדצמבר 2017, אשר יורטה על ידי מערכת ההגנה האווירית הסעודית, בתקיפות אוויריות נהרגו 136 אזרחים תימנים ופצעו 87 נוספים באחד עשר ימים. באוגוסט 2018, האו"ם דיווח כי כל הצדדים בסכסוך אחראים להפרות זכויות אדם ולפעולות שעלולות להיחשב כפשעי מלחמה.

המלחמה והמצור הסעודי על תימן עלו לסעודיה עשרות מיליארדי דולרים, החמירו עוד יותר את המשבר ההומינטרי בתימן והובילו להרס חלק ניכר מהתשתיות בתימן, אך לא הצליחו להביא לעקירת המורדים החות'ים ובני בריתם השיעים מצנעא, בירת תימן. יותר מ־50,000 ילדים מתו מרעב בתימן בשנת 2017. משנת 2015 ועד מאי 2019 מספר מקרי המוות הכולל של ילדים עומד על כ־85,000. הרעב בתימן הוא תוצאה ישירה של ההתערבות והמצור בראשות סעודיה על האזור שבשליטת המורדים. באוקטובר 2018, , המתאמת ההומניטרית של האו"ם בתימן, הזהירה כי 12 עד 13 מיליון תימנים נמצאים בסכנת רעב אם המלחמה תימשך עוד שלושה חודשים. ב-28 במרץ 2018, ערב הסעודית, יחד עם שותפתה לקואליציה, איחוד האמירויות, תרמה 930 מיליון דולר לאו"ם, אשר לפי מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש "יעזרו להקל על הסבל של מיליוני אנשים פגיעים ברחבי תימן". הכספים מכסים כמעט שליש מ־2.96 מיליארד הדולר הנדרשים ליישום תוכנית התגובה ההומניטרית בתימן של האו"ם לשנת 2018. בעקבות מתקפת הטילים החות'ים נגד ריאד בדצמבר 2017, אשר יורטה על ידי ההגנה האווירית הסעודית, מוחמד הגיב במטח של עשרה ימים של תקיפות אוויריות חסרות הבחנה על אזורים אזרחיים בתימן שהוחזקו על ידי הכוחות החות'ים, והרג עשרות ילדים.

בעקבות ההתנקשות בג'מאל ח'אשוקג'י, ועדת החוץ של הסנאט של ארצות הברית אישרה החלטה להטיל סנקציות על אנשים החוסמים גישה הומניטרית בתימן, ולהשהות את מכירת הנשק לסעודיה. הסנאטור לינדזי גרהאם אמר שהיחסים בין ערב הסעודית לארצות הברית "הם יותר נטל מאשר נכס". הוא גם אמר ש"נסיך הכתר [של ערב הסעודית] כל כך רעיל, כל כך נגוע, כל כך פגום".

אנדרו סמית', מממובילי הקמפיין נגד סחר בנשק (CAAT), אמר ששרי החוץ הבריטים בוריס ג'ונסון וג'רמי האנט "שיחקו תפקיד מרכזי, של שותף מלא, בחימוש ותמיכה בהשמדת תימן בהובלת סעודיה". הקמפיין לראשות המפלגה השמרנית הבריטית של האנט מומן בחלקו על ידי מקורב לבן סלמאן.
ממוזער|בן סלמאן עם שר ההגנה האמריקאי (מימין), ג'יימס מאטיס בוושינגטון, 2018
ב־16 באוגוסט 2020, תביעה שהגיש בכיר במודיעין הסעודי לשעבר, סעד אל-ג'עברי, גילתה כי בשנת 2015 קרא בן סלמאן בחשאי לרוסיה להתערב צבאית בסוריה בתקופה שבה משטרו של בשאר אל-אסד היה קרוב להתפרקות. המלוכה הסעודית תמכה במורדים נגד אסד, כולל אחראר א-שאם, בזמן שכוחות רוסים וסוריים הפציצו ערים שהיו בשליטת המורדים, והרגו עשרות אלפי אזרחים סורים בתהליך. דיפלומטים מערביים אומרים שבן סלמאן הושפע מאוד מיורש העצר האמירתי דאז (לימים נשיא איחוד האמיריות), שייח' מוחמד בן זאיד. איחוד האמירויות דחפה לרעיון לעזור לרוסיה לייצב את סוריה ולאפשר את משטר אסד במדינה. בשנת 2017 דווח כי סעודיה סיפקה נשק לקבוצות אופוזיציה סוריות, שנלחמות נגד משטר אסד. מחקר בנושא דיווח כי כלי הנשק הללו הגיעו לעיתים קרובות לידי אנשי דאעש. בשנת 2018, דווח כי בן סלמאן רצה בהמשך הנוכחות הצבאית האמריקאית בסוריה, למרות הכרזתו של דונלד טראמפ על נסיגת הכוחות האמריקאים מהמדינה שסועת המלחמות.

במרץ 2023, סעודיה החלה בשיחות להחזרת סוריה לליגה הערבית, וסיפקה תמיכה כלכלית לאחר רעידת האדמה בטורקיה ובסוריה ב־6 בפברואר ב־2023. במאי 2023, נשיא סוריה בשאר אל-אסד השתתף ב בג'דה שם התקבל על ידי בן סלמאן.

 היחסים עם ישראל 
בדצמבר 2017 מתח בן סלמאן ביקורת על החלטת ארצות הברית להכיר בירושלים כבירת ישראל. בשנת 2018, הוא הצהיר כי הוא מכיר במדינת ישראל כמולדתו של העם היהודי, בפעם הראשונה בהיסטוריה שבה בכיר במשפחת המלוכה הסעודית הביע הצהרה כזו בפומבי. בספטמבר 2019, גינה בן סלמאן תוכניות הסיפוח של בקעת הירדן שהובלו ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו.

בנובמבר 2020, נפגש, כך על פי דיווחים, עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ועם ראש המוסד הישראלי דאז, יוסי כהן, בעיר החוף הסעודית ניאום. מהפגישה לא יצאו תמונות או הצהרות רשמיות. במשך מספר שנים, וביתר שאת מאז שנת 2023, מתנהל משא ומתן מתמשך לכינון יחסים דיפלומטיים בין ערב הסעודית וישראל. בן סלמאן גם אמר שבכל יום, הנורמליזיציה עם ישראל קרבה. בעקבות מלחמת חרבות ברזל, התקררו היחסים והמגעים לנורמליזציה ובן סלמאן אף קרא להטיל אמברגו נשק עולמי נגד ישראל.

 הסכסוך הישראלי-פלסטיני 
באפריל 2018 הצהיר שהוא מכיר בזכות הקיום של מדינת ישראל. הוא התבטא בהקשר הישראלי-פלסטיני, ואמר שהנושא אינו בראש סדר העדיפויות של ערב הסעודית. הוא צוטט בנושא זה באומרו, במהלך פגישה עם ראשי ארגונים יהודיים בניו יורק: "בעשורים האחרונים החמיצה המנהיגות הפלסטינית הזדמנות אחר הזדמנות, ודחתה את כל הצעות השלום שניתנו לה. הגיע הזמן שהפלסטינים ייקחו את ההצעות ויסכימו לבוא לשולחן המשא ומתן, או שישתקו ויפסיקו להתלונן". מרבית אמירות אלו סויגו בהמשך על ידי אביו, שהבהיר שהנושא הפלסטיני חשוב מאוד לערב הסעודית. אמירה זו נחשבה לנזיפה של המלך סלמאן בבנו הנסיך.

ב-21 בספטמבר 2023 התראיין (בפעם הראשונה בשפה האנגלית) לרשת פוקס ניוז והכחיש דיווחים קודמים על הקפאת השיחות לנורמליזציה עם ישראל, בנוסף אמר כי "בכל יום אנחנו מתקרבים יותר להסכם עם ישראל".

 היחסים עם רוסיה 
ממוזער|בן סלמאן לצד נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, במוסקבה בשנת 2018
יחסי ערב הסעודית עם רוסיה ועם ולדימיר פוטין, נשיא רוסיה, התחזקו מאז בן סלמאן החל להחזיק בתפקידים שלטוניים. בשנת 2016, בן סלמאן חתם על הסכם לשיתוף פעולה סעודי-רוסי בשוקי הנפט העולמיים. לאחר שהואשם ברצח ג'מאל חאשוקג'י, פוטין היה אחד ממנהיגי העולם הבודדים שהמשיכו לקיים קשר קרוב ופומבי עם הנסיך. רוסיה גם נמנעה מביקורת על התערבות הקואליציה בהובלת סעודיה בתימן, ותמכה באמברגו הנשק של האו"ם נגד החות'ים במועצת הביטחון. בשנת 2021 חתם בן סלמאן על הסכם שיתוף פעולה צבאי עם רוסיה.

בתוך הבידוד של רוסיה על ידי המערב בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה, חיזק בן סלמאן את יחסיו האישיים עם ולדימיר פוטין וחיזק את יחסי סעודיה-רוסיה. רוסיה וסעודיה משתפות פעולה מאז באמצעות ארגון אופ"ק כדי לצמצם את תפוקת הנפט ולהעלות את מחירי הנפט.בספטמבר 2022, חמישה שבויים בריטים ושני שבויים אמריקאים שנתפסו באוקראינה שוחררו על ידי רוסיה בתיווך סעודי. תפיסת מדיניות החוץ החדשה של רוסיה שנחשפה ב-2023 נתנה עדיפות לשיפור היחסים עם סעודיה.

 היחסים עם טורקיה 
במרץ 2018, בן סלמאן התייחס לטורקיה כחלק מ"משולש הרוע" לצד איראן והאחים המוסלמים. עם זאת, מאוחר יותר, ב-2022, הוביל בן סלמאן פיוס עם טורקיה, מה שהוביל לשיפור היחסים בין המדינות. ביולי 2023, יורש העצר ונשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן, הסכימו על עסקה גדולה עבור ערב הסעודית לרכישת מל"טים של באירקטאר אקינסי הטורקית.

 היחסים עם ארצות הברית 
 יחסיו עם ממשל טראמפ 
ממוזער|בן סלמאן וטראמפ בשולי פסגת ה־G20, 2019
באוגוסט 2016, דונלד טראמפ ג'וניור, בנו של המועמד לנשיאות ארצות הברית דאז דונלד טראמפ, נפגש עם שליח מטעם בן סלמאן ומטעם יורש העצר של אבו דאבי אז, מוחמד בן זאיד. השליח הציע עזרה לקמפיין הנשיאותי של טראמפ. בפגשו שהו גם ג'ואל זמל, מומחה ישראלי במניפולציה של מדיה חברתית, איש העסקים הלבנוני-אמריקאי ג'ורג' נאדר, ומייסד בלקווטר אריק פרינס.
ממוזער|טראמפ, לצד הגברת הראשונה מלניה, מלך סעודיה סלמאן ונשיא מצרים א-סיסי במהלך ביקורו בסעודיה ב־2017
עם כניסתו של טראמפ לתפקיד, התמיכה האמריקאית בבן סלמאן תוארה כאחד הנושאים הבודדים בהם הייתה הסכמה בין יועצי הבית הלבן היריבים ג'ארד קושנר וסטיב באנון. בן סלמאן, אז סגן יורש העצר, הוזמן לאחר מכן לבית הלבן וקיבל את היחס הניתן, על פי הפרוטוקל הדיפלומטי, לראשי מדינות זרים. לאחר מכן בן סלמאן הגן על הצו הנשיאותי שאסר כניסה של אזרחי 7 מדינות בעלות רוב מוסלמי לארצות הברית, והצהיר כי "סעודיה לא מאמינה שצעד זה מכוון נגד מדינות מוסלמיות או נגד האסלאם". קושנר התעניין גם כיצד ארצות הברית תוכל לסיעע לבן סלמאן להתקדם במעלה סולם הירושה. לאחר שמוחמד הפך ליורש העצר, טראמפ אמר על פי הדיווחים: "שמנו את האיש שלנו בראש". טראמפ תמך בתחילה במצור על קטר שהובל על ידי סעודיה, למרות התנגדות לצעד מצד מזכיר המדינה רקס טילרסון ומצד מזכיר ההגנה ג'יימס מטאיס, אם כי מאוחר יותר שינה טראמפ את עמדתו. מאוחר יותר טען בן סלמאן כי קושנר סיפק לו מידע מודיעיני על יריבים מקומיים במהלך הטיהור הגדול בערב הסעודית בין השנים 2017 ל־2019, שטראמפ הביע בו תמיכה באופן אישי. ממשל טראמפ תמך בתקיפות בבן סלמאן בתגובה למתקפה העולמית נגדו בעקבות ההתנקשות בג'מאל חאשוקג'י. ערב הסעודית הייתה המדינה הראשונה שטראמפ ביקר בה כנשיא.

 יחסיו עם ממשל ביידן 

בשנת 2019, בתקופת ממשל טראמפ, מתח ביידן ביקורת על בן סלמאן, ותיאר אותו כ"מנודה" בשל רצח ג'מאל ח'אשוקג'י ב־2018. ביולי 2021, שישה חודשים לאחר תחילת שלטונו של ביידן, ביקר סגן שר ההגנה הסעודי דאז ולימים שר ההגנה חאלד בן סלמאן (אחיו של מוחמד) בארצות הברית. זו הייתה הפגישה הראשונה בין בכירים אמריקאים לסעודים מאז נרצח חאשוקג'י ב־2018. בספטמבר 2021, היועץ לביטחון לאומי של ממשל ביידן, ג'ייק סאליבן, נפגש עם בן סלמאן בסעודיה. בפגישה, על פי הדיווחים, בן סלמאן צעק על סאליבן לאחר שהעלה לדיון את הריגתו של חאשוקג'י.
ממוזער|בן סלמאן לצד נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, בפסגת ארצות הברית-GCC+ מצרים, עיראק וירדן, בג'דה, 2022
גם יחסי הסחר בין ארצות הברית לסעודיה צנחו בצורה דרסטית מסחר בגובה 76 מיליארד דולר בשנת 2012 לכ־29 מיליארד דולר בלבד בשנת 2021. לאחר שרוסיה פלשה לאוקראינה בשנת 2022, סעודיה דחתה את בקשות ארצות הברית להגדיל את ייצור הנפט ובכך לגרום לפגיעה כלכלית ברוסיה. הוול סטריט ג'ורנל כתב באפריל 2022 כי מערכת היחסים בין ארצות הברית נמצאת ב"נקודת השפל שלה מזה עשרות שנים". באפריל 2022, נסע ראש ה-CIA וויליאם ברנס לסעודיה כדי להיפגש עם בן סלמאן, וביקש ממנו להגדיל את תפוקת הנפט במדינה. בנוסף, הם דנו ברכישת נשק סעודית מסין.

היחסים בין ארצות הברית לסעודיה נחלשו לאחר שארגון אופ"ק+ הכריז על קיצוץ של שני מיליון חביות ביום בייצור הנפט העולמי. ממשלת ארצות הברית זעמה על המהלך, והאשימה את סעודיה בהתייצבות לצד רוסיה במלחמתה נגד אוקראינה. ממשלת סעודיה הכחישה טענות אלו, וטענה כי המהלך לא נבע ממניעים פוליטיים אלא להביא ליציבות בשוקי הנפט העולמיים. ממשלת סעודיה דחתה בקשה אמריקאית לדחות את החלטת אופ"ק עד לאחר הבחירות לקונגרס ולסנאט ב-2022, מה שהוביל את ביידן לאיים ב"השלכות קשות" כלפי ערב הסעודית.

יחסי ממשל ביידן עם סעודיה היו מתוחים, במיוחד לאחר סירובו של בן סלמאן להגדיל את ייצור הנפט לאחר פלישת אוקראינה לרוסיה. עם זאת, היחסים התחממו לאחר ביקור ביידן בסעודיה ב־2022, אישור הפנטגון לעסקת נשק בשווי חצי מיליארד דולר, מספר ביקורים של קבוצות דו מפלגתיות של מחוקקים אמריקאים בסעודיה, וצמצום ההגבלות על מכירת נשק התקפי לסעודיה.

ביידן ביקר בעיר ג'דה, נפגש עם המלך סלמאן, יורש העצר בן סלמאן, שאירחו בנוסף את פסגת ארצות הברית, מדינות המועצה לשיתוף פעולה מפרצי (GCC), מצרים, ירדן ועיראק.

 יחסי סעודיה–קטר בתקופתו של בן סלמאן 

ב־5 ביוני 2017, ערב הסעודית, בהוראת בן סלמאן, עמדה בראש משבר דיפלומטי עם קטר יחד עם איחוד האמירויות הערביות, בחריין ומצרים, כאשר המדינות ניתקו את היחסים הדיפלומטיים עם קטר ולמעשה הטילו מצור על המדינה. המדינות ציינו את תמיכתה לכאורה של קטר בטרור כסיבה העיקרית לפעולות, ועל כך הוסיפו את פעולות ערוץ החדשות הקטרי אל-ג'זירה ואת היחסים של קטר עם איראן. סוכנות הידיעות רויטרס דיווחה כי בן סלמאן אמר שהסכסוך עם קטר עשויה להיות ממושך אפילו בהשוואה לאמברגו האמריקני נגד קובה שהוטל 60 שנה קודם לכן. אך אלחר מכן בן סלמאן טען שהסכסכוך לא ישפיע במיוחד מפני שקטר "קטנה יותר מרחוב בקהיר". באוגוסט 2018, דו"ח של The Intercept צוטט מקורות עלומים הטוענים ששר החוץ האמריקני לשעבר רקס טילרסון התערב ביוני 2017 כדי לעצור תוכנית סעודית-אמירתית לפלוש לקטר, וכתוצאה מכך הופעל לחץ כבד מצד סעודיה ואיחוד האמירויות לפטרו.

ב־4 בינואר 2021, קטר וסעודיה הסכימו לפתרון המשבר בתיווך כווית וארצות הברית, שקבע כי סעודיה תפתח מחדש את גבולה עם קטר ותתחיל בתהליך הפיוס. ההסכם וההודעה אחרונה שנחתמו ב־5 בינואר 2021 בעקבות פסגת ה-GCC באל עולא מסמנים את פתרון המשבר.

 התפטרותו של סעד אל חרירי, ראש ממשלת לבנון 
בנובמבר 2017, התפטר ראש ממשלת לבנון דאז, סעד אל חרירי, מתפקידו במהלך ביקור בסעודיה. על פי הדיווחים, בן סלמאן אילץ את חרירי להתפטר כחלק מהעימות המתעצם בין איראן לערב הסעודית. נשיא לבנון, מישל עאון, טען בפני שגרירים זרים כי סעד אל חרירי נחטף על ידי סעודיה ובן סלמאן, והביא כנימוק לכך את ביקורו המתוכנן של חרירי במטה הבנק העולמי כמה ימים לאחר נחיתתו בסעודיה.

העיתונאי האמריקאי רוברט פיסק , טען שכאשר מטוסו של חרירי נחת בריאד, בירת סעודיה, הוא מצא עצמו מוקף בשוטרים שהחרימו את הטלפונים שלו ושל שומרי הראש שלו. על פי גורם אמריקאי בכיר במזרח התיכון, המעצר קרה לאחר פגישה בין חרירי לבין עלי אכבר ואליתי, יועץ בכיר למנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי, בה צולם חרירי מחויך עם ולאיתי. בן סלמאן "זעם" על הפגישה ו"הרגיש שהוא חייב לעשות משהו בנושא". ב־21 בנובמבר חזר חרירי לביירות והקפיא את התפטרותו. בתחילת דצמבר, חזר בו סעד אל חרירי מהתפטרותו, והצהיר כי יישאר בתפקיד.

 מחלוקת בין סעודיה לקנדה 
, שרת החוץ של קנדה, פרסמה הצהרה באמצעות טוויטר ב־2 באוגוסט 2018 שבה הביעה דאגה מצד קנדה מהמעצר האחרון של סמר בדאווי, פעילת זכויות אדם ואחותו של הבלוגר הסעודי הכלוא ראיף בדאווי, וקראה לשחרור הפעילים למען זכויות האדם. בתגובה לביקורת של קנדה, סעודיה גירשה את שגריר קנדה והקפיאה את הסחר עם קנדה. העיתון טורונטו סטאר דיווח כי הקונצנזוס בין האנליסטים הצביע על כך שהפעולות שנקט בן סלמאן הן "אזהרה לעולם - ולפעילי זכויות אדם סעודים - שאין לזלזל בסעודיה שלו". הקשרים הדיפלומטיים שוחזרו ב-24 במאי 2023.

 ההתנקשות בג'מאל חאשוקג'י 
ממוזער|בן סלמאן לצד מזכיר המדינה האמריקאי מייק פומפאו ב־2018
באוקטובר 2018, העיתונאי הסעודי ומתנגד מובהק של בן סלמאן, ג'מאל חאשוקג'י, נעלם לאחר שנכנס לקונסוליה הסעודית באיסטנבול. על פי הדיווחים, גורמים רשמיים בטורקיה מאמינים כי חאשקוג'י נרצח בקונסוליה, בטענה שיש להם הקלטות וידאו ואודיו המוכיחות כי הוא עונה תחילה ולאחר מכן נרצח, וכי מומחה לזיהוי פלילי רפואי היה חלק הצוות הסעודי בן 15 אנשים שנראו נכנסים ויוצאים מהקונסוליה בזמן היעלמותו של העיתונאי. ערב הסעודית הכחישה את ההאשמות וכעבור 13 ימים הזמין בן סלמאן את הרשויות הטורקיות לערוך חיפוש בבניין הקונסוליה מכיוון ש"אין לסעודיה מה להסתיר". גורמים סעודים טענו שהם פועלים לחפש את ג'מאל. הוושינגטון פוסט דיווח כי קודם לכן ביקש בן סלמאן לפתות את חאשקוג'י לחזור לסעודיה ולעצור אותו.

לפי ה־Middle East Eye, שבעה מתוך חמישה עשר החשודים בהריגת חאשוקג'י הם חברים במשמרו האישי של בן סלמאן. , לשעבר ראש ה־SIS, סוכנות הביון הבריטית (מכונה גם MI6), הצהיר כי לאחר ששמע את העדויות "סביר מאוד" שבן סלמאן הורה להרוג את חאשוקג'י.

בן סלמאן הכחיש כל מעורבות ברצח והאשים את המתנקשים בהיותם "סוררים". עם זאת, מדינות המערב אינן משוכנעות שהדבר היה יכול לקרות ללא ידיעתו או אישורו של בן סלמאן. דונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית אז, תיאר את התגובה הסעודית לרצח כ"אחת הגרועות בתולדות הטיוח". טראמפ גם מאמין שבן סלמאן לכל הפחות ידע על התוכנית, ואמר כי הנסיך "מנהל את העניינים שם (בסעודיה) בשלב זה".

שבעה שבועות לאחר הרצח הצהירה ערב הסעודית כי תחיל עונש מוות על 5 חשודים החשודים ב"הזמנת רצח וביצוע פשע". ב־16 בנובמבר 2018, דווח כי סוכנות ה־CIA הגיעה למסקנה ב"ביטחון רב" שבן סלמאן הורה לרצוח את חאשוקג'י. ה־CIA ביסס את מסקנתו על כמה ראיות, כולל שיחה יורטה שבה אחיו של מוחמד חאלד הציע לחאשוקג'י הבטחות שיהיה בטוח עבור העיתונאי להיכנס לקונסוליה של סעודיה באיסטנבול. בניתוח של ה־CIA, סביר להניח שההרג נבע מאמונתו הפרטית של מוחמד כי חאשוקג'י הוא איסלאמיסט בעל קשרים בעייתיים לאחים המוסלמים, תפיסה שונה באופן ניכר מההתבטאויות הפומביות של ממשלת סעודיה על מותו של חאשוקג'י.

ב־4 בדצמבר 2018, קבוצת סנאטורים של ארצות הברית עודכנה על ידי מנהלת ה־CIA, ג'ינה הספל, על רצח חאשוקג'י. לאחר התדריך, הסנאטורים היו בטוחים שבן סלמאן שיחק תפקיד מרכזי ברצח. הסנאטור לינדזי גרהאם אמר, "עליך להיות עיוור בכוונה כדי לא להגיע למסקנה שזה היה מתוזמר ומאורגן על ידי אנשים בפיקודו של MBS ושהוא היה מעורב באופן מהותי במותו של מר חאשוקג'י".

בראיון לתוכנית הטלוויזיה 60 דקות של CBS ששודר ב־29 בספטמבר 2019 בן סלמאן הכחיש כל מעורבות אישית ברצח, והוסיף כי "ברגע שיוכחו אישומים נגד מישהו, ללא קשר לדרגתו הוא יילקח לבית המשפט", אך אמר שעליו לקחת "אחריות מלאה למה שקרה".

ב־18 בנובמבר 2022, בשל תפקידו החדש כראש ממשלת סעודיה, קיבל בן סלמאן חסינות אמריקאית על רצח חאשוקג'י. עם זאת, ממשל ביידן הדגיש כי לא מדובר בקביעת חפותו.

 יחסי סין-סעודיה תחת בן סלמאן 
היחסים בין סעודיה לסין העמיקו תחת הנהגתו של בן סלמאן. מאז הפך ליורש העצר ב־2017, הסחר בין שתי המדינות גדל מ־51.5 מיליארד דולר ל־87.5 מיליארד דולר ב־2021. בפברואר 2019, בן סלמאן הגן על מדיניות סין בשינג'יאנג, שם הוכנסו למעלה ממיליון אויגורים למחנות מעצר, בטענה ש"לסין הזכות לבצע פעילות נגד טרור למען הביטחון הלאומי שלה". סין הייתה השותפה הכלכלית הגדולה ביותר של סעודיה מאז 2014 וסעודיה היא המקור הגדול ביותר לייבוא הנפט של סין. בשנת 2019, פקידים סינים הודיעו על תוכניות לשלב את חזון 2030 הסעודי ביוזמת החגורה והדרך, ולהרחיב את שיתוף הפעולה הכלכלי, התרבותי, האסטרטגי והצבאי.

מאז 2021, סין מסייעת בתוכנית הטילים הבליסיטיים של סעודיה על ידי העברת טכנולוגיה ויצירת מיזמים משותפים לייצור טילים. בן סלמאן אירח את נשיא סין, שי ג'ינפינג, בריאד בין ה־7 ל־10 בדצמבר 2022 לביקור ממלכתי. במהלך הביקור, שי נפגש עם מנהיגים ערבים רבים, כולל מנהיגי ה־GCC (המועצה לשיתוף פעולה מפרצי). שי חתם על עסקאות מסחריות רבות עם ערב הסעודית והעלה רשמית את הקשר בין המדינות לשותפות אסטרטגית מקיפה, הרמה הגבוהה ביותר ביחסים של סין עם מדינות אחרות לפי ההגדרה הפורמלית. העסקה גם הרחיבה את הקשרים הצבאיים והביטחוניים, כאשר שני הצדדים הסכימו לייצור משותף של מערכות מל"טים בסעודיה. שי תיאר את פסגת ה־GCC כ"אירוע פורץ דרך" בהיסטוריה של הידידות הסינית-ערבית, ודחק במדינות המפרץ להתחיל לבצע עסקאות נפט בעזרת היואן הסיני, מהלך שנתפס כמאמצים של סין לבסס את היואן (או בשמו הרשמי, רמינבי) כמטבע עולמי.

במהלך תערוכת התעופה והחלל של סין שנערכה בז'וחאי ב־2022, סעודיה וסין סיכמו על עסקאות נשק בשווי 4 מיליארד דולר. במסגרת העסקה, סעודיה רכשה מאות מל"טים סינים, טילים בליסטיים, מטוסים ובנוסף העברת טכנולוגיה משותפת. ב־10 במרץ 2023, ערב הסעודית ואיראן הסכימו לשחזר את יחסיהם הדיפלומטיים שנותקו ב־2016, וזאת לאחר עסקה בין שתי המדינות בתיווך סיני.

 הפריצה לטלפון של ג'ף בזוס, מייסד אמזון 
במרץ 2019, גאווין דה בקר, מומחה אבטחה שעבד עבור ג'ף בזוס, האשים את ערב הסעודית בפריצה לטלפון של בזוס. בזוס היה הבעלים של הוושינגטון פוסט, מנכ"ל אמזון והאיש העשיר בעולם באותה תקופה.

בינואר 2020 פורסמו תוצאות החקירה המשפטית לגבי הטלפון של בזוס. החברה סיכמה ב"ביטחון בינוני עד גבוה" שהטלפון של בזוס נפרץ על ידי הודעת מולטימדיה שנשלחה במאי 2018 מחשבון הוואטסאפ של בן סלמאן. הדו"ח מצביע על ראיות נסיבתיות: ראשית, הודעה מנובמבר 2018 של בן סלמאן לבזוס כוללת תמונה הדומה לאישה שבזוס ניהל איתה רומן, אף על פי שהפרשה לא הייתה ידועה לציבור באותה עת; שנית, הודעה מפברואר 2019 של בן סלמאן לבזוס קורא לבזוס לא להאמין לכל דבר, לאחר שבזוס עודכן בטלפון בנוגע לקמפיין אינטרנטי נגדו שניהל סעודים.

 איכות הסביבה 
תחת הנהגתו של בן סלמאן, ערב הסעודית לחצה על מנת לייצר החלשה של הסכמי הפחתת פליטת הפחמן העולמיים. ביוני 2023, מוחמד ביקר בפסגה בצרפת "שמטרתה להפגיש מימון פרטי וציבורי" כדי להילחם בשינויי האקלים ולהגן על המגוון הביולוגי. הוא פגש את נשיא צרפת עמנואל מקרון בפריז.

 חיים אישיים 
ממוזער|בן סלמאן לצד נשיא צרפת לשעבר סרקוזי, נשיא פנמה חואן קרלוס ורלה ונשיא פיפ"א, ג'יאני אינפנטינו
ב־6 באפריל 2008 התחתן בן סלמאן עם בת דודתו סארה בנת משהור, בתו של דודו מצד אביו, משעור בן עבד אל עזיז . לבני הזוג חמישה ילדים: ארבעת הראשונים נקראו על שם סבא וסבתא שלהם, והחמישי נקרא על שם סבו של בן סלמאן, המלך אבן סעוד, מייסד האומה הסעודית.

בשנת 2015 רכש בן סלמאן את ה שנבנתה באיטליה ורשומה בברמודה מאיל הוודקה הרוסי יורי שפלר  תמורת חצי מיליארד דולר. בשנת 2015, הוא רכש את  בצרפת תמורת 300 מיליון דולר.בשנת 2018, הוא דורג על ידי פורבס כאדם השמיני בעוצמתו בעולם, עם עושר אישי של לפחות 25 מיליארד דולר.

בדצמבר 2017, מספר מקורות דיווחיו כי בן סלמאן, באמצעות מקורבו הנסיך בדר בן עבדאללה אל פרחאן כמתווך, רכש את הציור "מושיע העולם" של לאונרדו דה וינצ'י. המכירה ב־450.3 מיליון דולר קבעה מחיר שיא חדש ליצירת אמנות.הדיווח הנ"ל נדחה על ידי בית המכרזים כריסטי'ס, שגרירות ערב הסעודית וממשלת איחוד האמירויות שהודיעה כי היא הבעלים בפועל של הציור. המיקום המדויק הנוכחי של הציור אינו ידוע, כיוון שהוא לא נראה בפומבי מאז המכירה הפומבית ב־2017. עם זאת, נטען כי האיור נמצא על היאכטה Serene.

בן סלמאן נסע רבות ברחבי העולם ונפגש עם פוליטיקאים, מנהיגים עסקיים וסלבריטאים. ביוני 2016, הוא נסע לעמק הסיליקון ופגש אנשי מפתח בתעשיית ההיי־טק האמריקאית, כולל מייסד פייסבוק מארק צוקרברג. בתחילת 2018, הוא ביקר בארצות הברית, שם נפגש עם פוליטיקאים רבים, אנשי עסקים וכוכבים הוליוודיים, כולל הנשיא טראמפ, ביל והילרי קלינטון, הנרי קיסינג'ר, מייקל בלומברג, ג'ורג הרברט בוש, ג'ורג וו. בוש, ביל גייטס, ג'ף בזוס, אופרה וינפרי, רופרט מרדוק, ריצ'רד ברנסון, מורגן פרימן ודוויין ג'ונסון. במהלך הביקור, טראמפ הרעיף מחמאות על בן סלמאן. הנסיך ביקר גם בבריטניה, שם נפגש עם תרזה מיי, המלכה אליזבת השנייה והנסיך וויליאם, דוכס קיימברידג'.

בשנת 2018, הונו האישי של מוחמד בן סלמאן נאמד ב־30 מיליארד דולר.

ב־19 בנובמבר 2022 הוענק למוחמד תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קסטסארט  בתחום ידע קרקע לפיתוח בר קיימא.

 קישורים חיצוניים 

 שאול ינאי, בית המלוכה הסעודי משחק באש, באתר הפורום לחשיבה אזורית, 19 במרץ 2017






  (הכתבה המקורית)



 עמי דרור ומיכל יערי, פרק של הפודקאסט "סוד המנהיגות", 12 בפברואר 2026

הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ממשלות
קטגוריה:פוליטיקאים סעודים
קטגוריה:שרי ההגנה של ערב הסעודית
מוחמד
קטגוריה:סעודים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:אנטי-איראנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:סעודים שנולדו ב-1985