שושלת ליז'נסק

שושלת ליז'נסק (ליז'ענסק) היא שושלת חסידית של רבי אלימלך מליז'נסק, גדול אדמו"רי פולין בדור השלישי לתנועת החסידות.

רבי אלימלך נישא בשינובה לשפרינצא בתו של הרב אהרן רוקח (אחיו של הרב אלעזר רוקח) ממנה נולדו לו ילדיו.

בנו רבי אלעזר
בנו הגדול של רבי אלימלך היה רבי אלעזר. נקרא על שם דודו רבי אלעזר רוקח. סירב למלא את מקום אביו. מאגרותיו מודפסות בנועם אלימלך. נפטר בכ"ח בתמוז תקס"ו. חתניו היו רבי משה מקוז'ניץ ורבי חיים מאיר יחיאל ממוגלינצא.

רבי נפתלי
בנו הגדול היה רבי נפתלי ויסבלום. סירב לכהן באדמו"רות והיה משלח את חסידיו. עם זאת בפורים היה מסכים לקבל אליו חסידים. נפטר בכ"ה בחשוון תר"ט. חתנו היה רבי משה מנחם מדברצין.

בניו של רבי נפתלי היו:

רבי אלעזר
רבי אלעזר ויסבלום, נולד בליזענסק.
בנו הגדול רבי אלימלך ויסבלום. כיהן לעדה קטנה של חסידים בליז'נסק.
בנו הגדול רבי אלחנן (חונה) ויסבלום. נולד בליז'נסק והתחתן עם רחל שיף (נכדתה של הצדיק רבי דוד שיף מקריפטש). כיהן בליז'ענסק בבית מדרשו של רבי אלימלך עד שנשרף אז בנה לו בית מדרש שכונה "ר' חנה ר' מיילך'ס".
חתנו רבי אברהם יהושע העשיל רוקח (נולד בבעלזא - י"ז תשרי תש"ם) הוגלה לסיביר. היגר לארצות הברית וכיהן כאדמו"ר ליז'ענסק בקראון-הייטס.
חתנו רבי ברוך הורוביץ (בערך תר"ס - כ"ד בכסלו תשט"ו) משושלת מעליץ. הוגלה לסיביר וכך ניצל מהשואה. היגר לארצות הברית וכיהן כאדמו"ר מליז'ענסק. בנו רבי אברהם אביש מכהן כאדמו"ר ממעליץ-ליז'ענסק בוויליאמסבורג.
חתנו היה הרב ישראל חיים אב בית דין טארג-ניאמאץ מחבר שו"ת "מי השילוח" ו"מנוחת שלום".
חתנו רבי אלימלך מיאברוב.

רבי משולם זושא

ממוזעררבי משולם זושא מנדבורנה. חתן רבי דוד אריה בן רבי צבי הירש מנדבורנה. עלה לצפת. נפטר בכ"ה בכסלו תר"נ.
חתניו היו:
רבי אברהם בנו של רבי אהרן מפלעשטין מגזע סטרטין
ורבי יעקב קאפיל לנדמן מטרנופול.

רבי יעקב יצחק
הרב יעקב יצחק חתן רבי נפתלי הירץ לבין (חתן רבי צבי הירש מזידיטשוב). על צאצאיו נמנית משפחת ויסבלום מחיפה שהבולטים בה הם הרב יעקב יצחק ובניו הרבנים חיים נפתלי, רבה של שכונת נוה שאנן בחיפה, ואורי משגיח בישיבת נחלת הלויים בחיפה.
רבי מנחם מנדל בער. חתנו של רבי יוסף ברוך מניישטאט. נכדו, רבי אלעזר (בן בנו רבי אברהם יצחק) כיהן כאדמו"ר מסטאשוב. בנו רבי אברהם יצחק כיהן ברבנות, ובשנת ת"ש הצליח להימלט לארצות הברית וכיהן גם שם ברבנות ובהמשך גם באדמו"רות בויליאמסבורג. בנו, הרב אלימלך ויסבלום, מממלא את מקומו כאב בית דין סטאשוב בוויליאמסבורג.

חתנו רבי שמואל זנוויל בינדיגר מבארדיוב (בזיווג ראשון)
ממוזער|מצבת ר' משה אליקים בריעה בינדיגר בן ר' שמואל זנוויל מבארדיוב בבית העלמין העתיק בצפת
בנו הבכור של רבי ברוך אברהם בינדיגר רבה של האנשאוויטץ שבסלובקיה. היה  דיין בליז'נסק ואחר כך רב בבארדיוב. בסוף ימיו עלה והתיישב בצפת, נפטר בא' בשבט ה'תרנ"ב. ביזווג ראשון נשא את חיה-חומה וייסבלום בת רבי נפתלי וממנה ילדיו הרב משה אליקים בריעה בינדיגר הקבור בצפת, הרב אלעזר בינדיגר משינאווא חתן רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם בעל הדברי יחזקאל משינאווא והרב עזריאל בינדיגר מרימינוב. בזיווג שני נשא את שפרינצא מירל בת הרב משה אליקים בריעה הופשטיין מקוזניץ בנו של המגיד מקוז'ניץ, קבורה בצפת.

חתנו רבי חיים שיף
רבי שמעון שיף. כיהן בקלויזנבורג. נרצח בשואה. חתנו רבי יצחק מאיר אייכינשטיין מזידיטשוב פתח תקווה.
רבי בן ציון שיף. כיהן באנטוורפן. נרצח בשואה
רבי אלימלך. כיהן כאדמו"ר מליז'ענסק במיהאלפוולה ;
 בנו הצעיר הרב יוסף חיים וייסבלום נקבר ליד רבי אלימלך. לפני מלחמת העולם השנייה עדיין מצבתו הייתה קיימת
רבי מנחם יששכר מנדל
בן נוסף של רבי אלעזר היה הרב מנחם יששכר מנדל דב מפשעווארסק.
בנו היה רבי אלימלך מרודניק. תלמידו של רבי נפתלי צבי הורוביץ. כיהן ברודניק ובלנצוט. נפטר בצעירותו בי"ט בטבת תר"י.
בנו היה רבי אלעזר מרישא (תקצ"ח - ט"ו בתמוז תר"ע).

בנו רבי אליעזר ליפא
בנו השני של רבי אלימלך היה רבי אליעזר ליפא. כיהן כאדמו"ר בחמיילניק. חיבר ספר בשם "אורח לצדיק". נפטר בכ"ו באדר תקע"ג.

בנו היה רבי אריה לייב מחמלניק. חתן הרב פישל מציצלניק. חתנו של רבי אריה לייב היה רבי שמואל אבא מסאלוויטא.

בנו רבי יעקב

בן צעיר של הרבי אלימלך היה רבי יעקב. צאצאיו שינו שם משפחתם לרוטמן.

חתנו רבי ישראל
חתנו רבי ישראל. ילדיו היו:
 רבי אלימלך, חתן דודו רבי אלעזר. בנו היה רבי אברהם. בנו של רבי אברהם היה רבי נפתלי אלימלך (אבי רבי משה יצחק גבירצמן מפשעווארסק) וחתנו של רבי אברהם (בזיווג חמישי) היה רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא.
 חתנו רבי יצחק ליב ווגשל. בנו היה רבי יחיאל ווגשל אב בית דין פריסטיק. חתנו של רבי יעקב ממעליץ. נפטר כ"ז באב תרמ"ג. חתנו של רבי יחיאל היה רבי שמואל מדמביץ.

לקריאה נוספת
יצחק אלפסי, החסידות, 1977.
הערות שוליים

*
קטגוריה:חצרות חסידיות