מרדכי דב איידלברג

הרב מרדכי דב איידלברג (ה'תר"ם, 1880 - ח' בחשוון ה'תש"ב, 29 באוקטובר 1941) היה רב ליטאי של יישובים רבים בליטא, פולין ואוקראינה. נרצח בשואת יהודי ליטא. מחבר סדרת הספרים חזון למועד. לא השתייך פוליטית, והגדיר עצמו כ"רב בלתי מפלגתי".חזון למועד תרפ"ט, עמ' רפדחזון למועד, חלק השו"ת, חיזיון כג תמך בפעילות התנועה הציונית למען ישוב ארץ ישראל, לצד ביקורתו על הזרמים החילוניים שבה.

ביוגרפיה
נולד בביאליסטוק לרב יצחק איידלברג שהיה מו"צ בעירו. משפחתו הייתה מצאצאי רבי צבי הירש פרילוקר מחכמי העיר בריסק וצאצא של הרמ"א.

למד בישיבת ראדין והיה לאחד מתלמידיו המובהקים של החפץ חיים. נישא לחיה אפלבוים ולאחר נישואיו למד בוולוז'ין והתפרסם כמתמיד בכינוי "השקדן מביאליסטוק". נסמך לרבנות בידי רבי רפאל שפירא ורבנים נוספים ושימש כממלא מקומו של הרב שפירא בבית ההוראה העירוני.

שנים ספורות לאחר נישואיו התמנה לרב בליסקווה הסמוכה לסובאלק שבליטא, ואחריה בקנטקוזבה שבפלך חרסון. בעיר זו חיבר את ספרו ההלכתי "דובב שפתי ישנים" שרצה להדפיס לזכרה של אמו, אך הספר נשרף בבית הדפוס בפולטבה.

ב-1917 נבחר לכהן כרבה בניקולאייב, אף היא בפלך חרסון, במקומו של ר' ישראל אייזנשטיין. אז התפרסם בפעילותו החברתית למען הפליטים היהודים שנהרו מהסביבה לעיר ובנאומיו שעסקו בעיקר בשכנוע הנוער, שנטה אחרי תנועות השמאל השונות, שלא לעזוב את היהדות. עם כיבוש העיר בידי הצבא האדום נאסר, אך שוחרר לאחר זמן קצר.

ב-1922 הותר לפליטים מפולין לחזור מרוסיה לבתיהם והוא ניצל את האפשרות וחזר לביאליסטוק. בתקופה זו הדפיס את החלק הראשון של ספר השו"ת שלו "חזון למועד" וחלק מהתשובות בספר זה עוסקות בשאלות שהתעוררו במציאות החיים ברוסיה הסובייטית, ובאופן ספציפי בניקולאייב. לספר נדפסו הסכמות מהרב יצחק זאב סולובייצ'יק והרב משה מרדכי עפשטיין.

שנתיים לאחר מכן, בשנת ה'תרפ"ד, 1924, הוזמן לכהן ברבנות סוויסלוץ'. ממנה עבר למאקוב, פולין המרכזית, קהילה חסידית שקיבלה אותו לרב למרות היותו מתנגד לחסידות. הוא היה מקובל על בני קהילתו ותמך במעמד הפועלים.

בשנת ה'תרפ"ח, 1928, עבר לכהן בפלוצק שעל נהר הוויסלה. בפלוצק הוציא לאור עוד שלושה כרכים מחיבורו "חזון למועד". הוא שלח שלושה מבניו ללמוד בארץ ישראל ובשנת ה'תר"ץ הגיע לארץ לרגל חתונת אחד מהם. הרב אברהם יצחק הכהן קוק המליץ למנותו כרבה של פתח תקווה, הוא התלבט באשר להצעה זו ורכש קרקע להשקעה ליד גן יבנה. לבסוף נענה להפצרות בני קהילתו ודחה את עלייתו לארץ ישראל למועד מאוחר יותר, בהמשך התברר שנפל קרבן למעשה נוכלות והבעלות על הקרקע שרכש לא הועברה לידיו.

עם כניסת הצבא הגרמני לפלוצק הוא נעצר ועבר התעללות, לאחר מכן נמלט ללומז'ה שעמדה בלי רב לאחר עזיבת רבה האחרון של העיר רבי משה שצקס, וכיהן בה כממלא מקום הרב. משם עבר ללכוביץ. הוא עצר בלכוביץ שבה התמנה כרב, דחה הצעת רבנות מנבהרדק בתקווה שיוכל לסדר את כתביו שעדיין לא נדפסו. במהלך תקופה זו המשיך בארגון סיוע עבור רבנים שהוגלו לסיביר.

בח' בחשוון ה'תש"ב 29 באוקטובר 1941 נרצח יחד עם מאות מיהודי העיר לכוביץ בידי הנאצים.

 תמיכתו בציונות 
בדרשה שנשא בשנת תרפ"ט תיאר את גודל התקווה סביב הקונגרס הציוני ובניגוד לו את גודל השבר והאסון של פרעות תרפ"ט:

במסגרת דרשה שנשא בשנת תר"ץ בעת ביקורו שהוזכר לעיל, קרא לתמיכה בפעילות התנועות הציוניות השונות, ושמח על כך שגם חרדים וחסידים ואנשי מעשה הצטרפו לפעולות הללו:

בהמשך קרא לחיזוק הפעולות ולהגברת העלייה וההתיישבות בכל דרך אפשרית:

לדבריו אין להוציא שם רע על החלוצים שאינם שומרים תורה ומצוות, כדי שלא לפגוע ביישוב הארץ, ומנגד חובה על החלוצים להקפיד בשמירת מצוות כדי שלא לעורר תרעומת ולהרחיק יהודים שומרי מצוות מהמפעל הציוני:

על דבריו אלו חזר בדרשה מאוחרת יותר ואמר:

 משפחתו 
בנו, הרב צבי איידלברג, עלה לארץ וכיהן כרבה של העיירה כרמיאל החל משנת תשכ"ט. הבחירה הייתה למורת רוחו של ראש המועצה הדתית האזורית, שהיה מעוניין במועמד צעיר יותר. בהמשך האחרון פעל נגד הרב איידלברג וביקש להדיחו, בטענה שהוא איננו ממלא את תפקידו ומתנכל למינוי משגיח כשרות נוסף.

בשנת תשל"ו הוציא הרב איידלברג לאור בשנית את ספרי 'חזון למועד' של אביו.

קישורים חיצוניים

מספריו




 בלא מסירת נפש אי אפשר, הרב מרדכי דוב איידלברג הי”ד, באתר תורתך לא שכחתי.


אודותיו
 הרב הגאון הצדיק מרן ר' מרדכי דב אידלברג הי"ד, בתוך: , עמ' 25 (תמונה 29) ואילך

הערות שוליים

קטגוריה:תלמידי החפץ חיים
קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
קטגוריה:לומז'ה: רבנים
קטגוריה:ביאליסטוק: אישים
קטגוריה:לחוביצ'ה: רבנים
קטגוריה:מיקולאייב: רבנים
קטגוריה:סוויסלוץ': רבנים
קטגוריה:פלוצק: רבנים
קטגוריה:ילידי 1880