פשדבוז'

פשדבוז' (בפולנית: Przedbórz; ידועה גם כפשדבורז'; ביידיש: פשעדבורז או פשודבורז) היא עיירה במחוז ראדומסק שבפרובינציית לודז' בפולין, על גדת נהר פיליצה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
פשדבוז' נזכרת לראשונה בשנת 1145, כיישוב בבעלות מנזר, ובשנת 1370 הוענקו לו זכויות עיר. בשנת 1638 פגעה בעיירה שרפה גדולה, ובשנת 1660 הוחרבה בידי גייסות האימפריה השוודית.

בחלוקת פולין השלישית בשנת 1795 הייתה העיירה ליישוב גבול בין שטחי פרוסיה ואוסטריה, ובשנת 1815 נכללה בשטחי פולין הקונגרסאית. במהלך המאה ה-19 הפכה העיירה למוקד תעשייה אזורי.

יהודי פשדבוז'
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מסוף המאה ה-16.

מרבני העיירה היה ר' נתן נטע אייבשיץ, בן אחיו של ר' יהונתן אייבשיץ.

מתחילת המאה ה-19 הפכה העיירה למרכז חסידי חשוב. פה נולד ר' יעקב יצחק מפשיסחה ("היהודי הקדוש") לאביו ר' אשר שהיה מגיד בעיירה. בעיירה נוסדה חסידות פשדבורז' על ידי ר' ישעיה מפשדבוז', שנולד בשנת תקי"ח (1758). הוא שימש כאדמו"ר בעיירה החל מפטירת רבו ("החוזה מלובלין") בשנת תקע"ה (1815). החסידות התקיימה עד ימי השואה.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-4,500 יהודים מתוך כ-5,800 תושבים, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים.

שמאל|ממוזער|250px|אנדרטה לזכר יהודי פשדבוז' שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו מהעיירה רבים מיהודיה, ונותרו בה כ-2,800 יהודים. עם כניסת הגרמנים אליה, רצחו בה יהודים באופן אקראי, וחטפו גברים יהודים לעבודות כפייה שכללו בניית גשר על הפיליצה וחציבת אבנים. בשנת 1939 נהרס בית כנסת פשדבוז'.

בתחילת 1940 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אשר שעריו ננעלו בשלהי 1941. עם הגעת פליטים יהודים לגטו, הגיע מספר יושביו באביב 1942 לכ-4,300 איש.

ב-9 באוקטובר 1942 גורשו כל יושבי הגטו שבעיירה לגטו ראדומסק, ומשם שולחו כעבור יומיים למחנה ההשמדה טרבלינקה. את בית העלמין היהודי בעיירה הרסו הגרמנים, וריצפו במצבותיו את מדרכות היישוב.

לאחר השואה שבו לעיירה 9 יהודים, ששרדו את המלחמה במקומות מסתור. כולם נרצחו כעבור זמן מה בידי פולנים לאומנים, ובכך באה כליה מוחלטת על היישוב היהודי בעיירה.

בית הקברות היהודי 
בעיר הוקם בית קברות יהודי כבר בשנת 1636 באישור זכויות של המלך ולדיסלב הרביעי, ומאוחר יותר כנראה באמצע המאה ה-18הוקם בית קברות נוסף שכונה "בית העלמין החדש".

מיקום בית הקברות הוא בפשדבוז' נמצא בקצה רחוב אוגרודובה (Ogrodowej), בין רחוב פשדבורז'ם (Przedborzem) לווידומה (Widomą), כ-300 מטר ממערב לכיכר השוק, ומשתרע על שטח שלקרוב ל-15 דונם. בשנת תקצ"א — 1831 נקבר בו רבי ישעיה וולטפרייד האדמו"ר מפשדבורז'.

בתקופת מלחמת העולם השנייה, בהוראת הנאצים, שברו את המצבות והשתמשו בהם לריצוף מדרכות ורחבות בעיר. גם לאחר סיום המלחמה, המשיך הרס המצבות שנותרו במקום, והם נגנבו לצורך שימוש כחומרי בנייה. מצבות בודדות נמצאות במוזיאון המקומי, אך בשטח בית הקברות נותרו בין העצים מצבות בודדות בלבד.

בשנת 2011 הוצאו מהרחבה שבכיכר סמוך כ-90 מצבות שלמות, ושברים שלמצבות נוספות, בעיקר מהשנים 1935-1910, ופרטיהם קוטלגו. על אחת מהמצבות הייתה הכתובת ישעיה בן יהודה, נינו של הצדיק רבי דוד בידרמן מלעלוב שנפטר בכ"ד כסלו תרצ"ג (23 בדצמבר 1932).

בשנת 2015 נבנתה גדר חדשה סביב שטח בית הקברות, ובשנת 2016 שוחזר האהל מעל קברם של האדמו"רים מפשדבורז', רבי ישעיה וולטפרייד שנפטר ביום ד' באלול תקצ"א (13 באוגוסט 1831), ונכדו רבי אברהם משה, שנפטר בכ"ב אלול תרע"ח (30 באוגוסט 1918).

 יהודים מפורסמים שחיו בעיר 
 רבי יעקב יצחק מפשיסחה "היהודי הקדוש", ― יליד העיר, מייסד חסידות פשיסחא.
 רבי ישכר דב בארון "סבא קדישא"- אדמו"ר חסידי - אבי שושלת רדושיץ ורב ברדושיץ ובפשדבורז.
 רבי משה בידרמן ― האדמו"ר השני מלעלוב ומייסד חסידות לעלוב בארץ ישראל, רב העיר.
 טוביה גוטמן פדר ― משורר, סופר, מתרגם ובלשן, יליד העיר.
 מאייר רישפן ― צייר קנדי, יליד העיר.

קישורים חיצוניים



 פשדבוז' באתר מרכז מורשת יהדות פולין



 פשדבורז' באתר אהלי צדיקים

הערות שוליים

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:לודז' (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום