זכרני נא

"זכרני נא" הוא שיר בסגנון רוק חסידי שהולחן ובוצע על ידי דב שורין ב-1996 למילים מתוך ספר שופטים. השיר הוקלט באלבום "אוהב ה'" של שורין ולהקת כיכר ציון ב-1999, וב-2002 באלבום "נקמה" של שורין. הוא התפרסם וזכה לפופולריות כשיצא כרימייק באלבום "הנשמה לך 4" של תזמורת שלהבת.

השיר התפרסם גם כשיר נקמה פופולרי בקרב נוער הגבעות וגורמי ימין קיצוני אחרים, אשר מחליפים את אחת המילים בפסוק מספר שופטים מ"מפלשתים" ל"מפלסטין".

 פרסום השיר 
השיר הולחן על ידי דב שורין בעקבות רציחתם של ירון ואפי אונגר על ידי מחבלים פלסטינים ב-1996, לא הרחק מקבר שמשון. הוא הלחין פסוק מדבריו של שמשון, שהתפלל לאל, לאחר שהפלשתים עקרו את עיניו, שייתן לו כוח לנקום באויביו הפלשתים בפעם האחרונה, ואז הפיל את הבניין על עצמו ועל שוביו.
מילות השיר לקוחות מחלקו השני של פסוק בספר שופטים:

בביצוע המקורי באלבום אוהב ה' (1999) שמר שורין על מילות הפסוק, אך בביצועים אחרים שלו ושל אחרים הוחלפה המילה "מפלשתים", במילה "מפלסטין".

בריאיון אמר שורין שהוא לא אהב את השיר, כי הוא אינו בסגנון שלו, המשלב ביטלס וקרליבך, והוא חשב כי הוא מתאים יותר לסגנונו של מרדכי בן-דוד.

השיר הוקלט לראשונה על ידי שורין ולהקת כיכר ציון ב-1999 באלבומו "אוהב ה'" (Madly In Love With The One Above). בביצוע זה ציטט שורין את הפסוק במדויק, אולם בעיבוד נוסף בשנת 2002 באלבום "נקמה", החליף את המילה "מפלשתים" במילה "מפלסטין". העיבוד השני זכה לפרסום לאחר שבשנת 2004 תזמורת שלהבת עשתה לו קאבר באלבום "הנשמה לך 4", תוך שהיא שומרת על נוסח הפסוק המקורי.

עמנואל שילה סיפר כי השמיע את השיר בתוכניתו בערוץ 7 לאחר פיגועים במהלך האינתיפאדה השנייה כמעין תגובה לשיר "דרכנו" של דני בסן ששודר אז ברשתות אחרות לאחר פיגועים. עם זאת, כתב שילה שהמסר של שמשון אינו מתאים לתקופתנו, שבה הממשלה צריכה לנקום, וגם אינו מתאים לחתונות.

גרסאות כיסוי נוספות של השיר כוללות ביצוע של דדי גראוכר ויונתן פורת באלבומם המשותף "דדי ויונתן" (2004), ביצוע עצמאי של גראוכר באלבום האוסף "HASC XX" (2010) וביצוע של אריאל זילבר בדיסק "ימים כתומים: שירי תקווה ואמונה" שיצא ב-2005 בעקבות ביצוע תוכנית ההתנתקות. מילות השיר היוו את המקור לשם הסרט התיעודי נקם אחת משתי עיני  של אבי מוגרבי מאותה שנה ושכלל, בין השאר, ביצוע של שורין לשיר באירוע של מפלגת כהנא חי בו החליף את המילה פלשתים בפלסטין.

במהלך מלחמת חרבות ברזל השיר הושמע פעמים רבות, בין היתר במוצבי צה"ל, כקריאה לנקמה באויב על טבח שבעה באוקטובר, ואף נכלל בקליפ "מחרוזת שירי רבאק" שהופק על ידי הרבנות הצבאית.

 הפולמוס אודות השיר 
השיר, בגרסתו הכוללת את המילה "מפלסטין" במקום "מפלשתים", נשמע פעמים רבות בעיקר במצעדי דגלים, בהפגנות ובאירועים בעלי אופי ימני, כאשר בדרך כלל יתווסף "יימח שמם" מיד לאחר המילה "בפלסטין".

השיר זכה לתשומת לב מיוחדת בדצמבר 2015, אז פורסם תיעוד מ"חתונת השנאה", בה נראו אנשי ימין קיצוני הרוקדים לקול השיר, כשבידי מקצת הרוקדים כלי נשק, ואחד הנוכחים דוקר תמונה של הפעוט עלי דוואבשה שנרצח בעיירה דומא. ב-2023 פרסם העיתונאי שפרסם את האירוע, רועי שרון, ספר על הטרור היהודי בשם "וְאִנָּקְמָ֧ה", רמז למילות שיר זה.

חתונה זו עודדה רבים להתנגד לשיר, בטענה ששיר זה מעודד פגיעה בחפים מפשע. בין המתנגדים נמנו המוזיקאי נעם יעקובסון, שכתב כי "את האנרגיה הכוחנית שהשיר הזה מעורר היינו צריכים כולנו להרגיש", והרב אמנון בזק מישיבת הר עציון שביקר את השימוש בשיר ופירט:

לעומתם, סולן להקת שלהבת, גלעד פוטולסקי שהשתתף בביצוע השיר באלבום הלהקה "הנשמה לך 4", כתב כי השיר הוא מוזיקה חסידית לגיטימית, והבעייתיות היא כאשר משתמשים בשיר זה למעשים חסרי אחריות.

אנשי ציבור נוספים הצטרפו לדעתו וטענו כי השיר אינו קורא לפגיעה בחפים מפשע אלא רק במחבלים ואויבי ישראל.

העיתונאי עמנואל שילה, שלקח חלק בפרסום השיר, כתב כי צפה שלא הרבה הרכבים ימשיכו לנגן אותו בשמחות עקב השם הרע שיצא לו בחתונת השנאה, והוסיף כי "איננו מייחלים לנקמת ההתאבדות של שמשון, ובטח שאיננו מייחלים לנקמה בזויה ושפלה של רצח פעוטות בשנתם".

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים המבוססים על התנ"ך
קטגוריה:שירים על נקמה
קטגוריה:שירים חסידיים
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
קטגוריה:שמשון