מאיר אטינגר

מאיר דוד חי אטינגר (נולד ב-4 באוקטובר 1991) הוא פעיל ימין רדיקלי ישראלי ותחקירן באתר הקול היהודי.

אטינגר נחשב לאחד ממנהיגי נוער הגבעות. השב"כ מייחס לו קשר לארגון הטרור "המרד", השואף לערער את קיומה של מדינת ישראל כדי להקים מדינת הלכה, ומעורבות ב, ב, ובפעילויות תג מחיר נוספות, והוא נעצר מעצר מנהלי לתקופות ארוכות.

חבר מועצה בתנועת דרך חיים.

ביוגרפיה
אטינגר נולד בירושלים, לרב מרדכי, ר"מ בישיבות עטרת כהנים וחומות ירושלים המזוהות עם ישיבות הקו, ולטובה, בתו של מאיר כהנא, שנרצח שנה קודם להיוולדו, ועל שמו הוא קרוי. הוא גדל בשכונת קריית משה ולמד בתלמוד תורה מורשה.

פעילות ביהודה ושומרון 2011–2014
אטינגר היה פעיל במאחזים שהוקמו ונתמכו על ידי תנועות "נחלה" ו"נוער למען ארץ ישראל" של דניאלה וייס ולא שירת בצה"ל. במרץ 2011 נחקר במשטרה, לאחר שקצין משטרה טען שראה אותו תוקף עדר צאן של רועה פלסטיני, והורג כבשה; אולם התיק נסגר ללא הגשת כתב אישום, בשל היעדר תשתית ראייתית, בעקבות סתירות בעדותו של הקצין. בתקופה זו התגורר אטינגר במאחז מגרון והשתתף בפעילויות מאורגנות של נוער הגבעות.

בספטמבר 2011 קיבל צו הרחקה מאזור יהודה ושומרון ועבר להתגורר בירושלים. כעבור חודשיים קיבל צו הרחקה לשבועיים מאזור שוק מחנה יהודה, לאחר שעסק במיפוי בתי עסק שמעסיקים יהודים בלבד, במסגרת מיזם לעידוד צרכני של עבודה עברית. בהמשך אותה שנה נעצר משום שריכז מוקד מידע למעקב אחר התארגנות כוחות צה"ל לפינויי מאחזים ביהודה ושומרון, במטרה לסכל את הפינוי. הוא הפר מעצר בית, ונכלא בתקופת משפטו בבית סוהר. לבסוף הורשע ב־2012, במסגרת עסקת טיעון, בעבירה של "קשירת קשר לאיסוף ידיעות בעלות ערך צבאי", נידון למאסר בפועל לתקופה שחפפה את תקופת מעצרו, כ-6 חודשים, ולכן שוחרר מייד.

בשנים אלו התקרב אטינגר לאנשי ישיבת עוד יוסף חי ביצהר בראשות הרב יצחק שפירא והרב יצחק גינזבורג. הוא הזדהה עם תנועת "דרך חיים" שהקימו, השואפת לשנות את הממשל בישראל למדינת הלכה, אך חלק על רצונם לפעול בדרכים חוקיות. עקב כך פרש מהקבוצה והחל בפיתוח דרך עצמאית, אך המשיך לראות ברב גינזבורג מקור השראה לרעיונותיו.

בינואר 2014, לאחר עקירת מטע באזור המאחז אש קודש בידי כוחות הביטחון, היה אטינגר אחד מאנשי קבוצה שנכנסה לכפר קוסרה, כשחלקם רעולי פנים. הקבוצה הותקפה באבנים בידי פלסטינים וכותרה בתוך שלד של מבנה. חבריה נפצעו ושוחררו בסופו של דבר בידי צה"ל. הקבוצה טענה שהיא טיילה באזור לצורך הפגנת נוכחות בעקבות ההרס באש קודש וערבים תקפו אותם. בהמשך שנה זו המליץ השב"כ לעצור את אטינגר במעצר מנהלי, אך ההמלצה נדחתה על ידי פרקליט המדינה שי ניצן בשל חוסר בראיות מספיקות. במקום זאת קיבל אטינגר צו הרחקה משטחי יהודה ושומרון וירושלים, ועבר להתגורר בצפת.

מעצר מנהלי 2015–2016
אטינגר מפרסם את דעותיו בבלוג באתר "הקול היהודי".

בתחילת אוגוסט 2015 נעצר אטינגר, ולאחר כשבוע חתם שר הביטחון משה יעלון על צו מעצר מנהלי נגדו לחצי שנה, על בסיס מסמכים חסויים של השב"כ, שהעריכו כי אם לא ישהה במעצר ימשיך אטינגר בפעילויות להגשמת חזונו. הרקע למעצר היה הפיגוע בדומא ביולי 2015, הצתת כנסיית הלחם והדגים ביוני 2015, ופעילות תג מחיר נוספות באותה תקופה. גורמי ביטחון ייחסו לאטינגר הפצת אידאולוגיה שגיבש ואף קשר לארגון הטרור המכונה "המרד", השואף לדברי אותם גורמים לערער את קיומה של מדינת ישראל כדי להקים מדינת הלכה וכן את בית המקדש השלישי, באמצעות פעולות פרובוקטיביות שיביאו לדיון ציבורי בנושאים רגישים, כדוגמת היחס בין התורה לדמוקרטיה, יחסי דתיים–חילונים בישראל ויחסי יהדות–נצרות. אטינגר טען שלא היה מעורב במעשים אלימים וש"מדובר במעצר פוליטי שנועד לרצות את דעת הקהל בארץ ובעולם".

אטינגר נכלא תחילה בכלא איילון, וכעבור זמן קצר הועבר לצינוק בכלא אשל בבאר שבע. באוקטובר 2015 פתח בשביתת רעב במחאה על שלילת זכותו לשיחות טלפון, ובינואר 2016 פתח בשנית בשביתת רעב, במחאה על הארכת מעצרו המנהלי. בפברואר 2016 הוארך מעצרו בארבעה חודשים נוספים. במהלך המעצר נולד בנו הבכור. אטינגר לא השתתף בברית המילה, בשל התנגדות השב"כ. ביוני 2016 שוחרר ממעצר מנהלי, אך הוטלו עליו מגבלות של מעצר בית לילי, איסור כניסה ליהודה ושומרון, ירושלים ויד בנימין, וכן נאסר עליו ליצור קשר עם רשימה של 92 אנשים. במהלך מעצרו המנהלי לא התגבשה נגד אטינגר תשתית ראייתית, ולא הוגש נגדו כתב אישום.

פעילות מאז 2016
בשנת 2016 הוציאו חבריו של אטינגר חוברת עם שיריו בשם "שירת הרוח" ובה שירים שנכתבו בעת מעצרו. לאחר שחרורו פרסם באתר "הקול היהודי" את סיפור מעצרו.

בשנת 2017 נבחר כחבר מועצה בתנועת דרך חיים בראשות הרב יצחק גינזבורג, וכראש תא ההסברה של התנועה.

בשנים האחרונות חבר לחוקר הימין הקיצוני עידן ירון בהקמת המיזם "מתקדמים ביחד", שנועד 

ביום הכשרות לנוער הגבעות שנערך באוגוסט 2021 אמר אטינגר: "אם ויתרתי על חלק קטן מארץ ישראל אין לי את הצורה של יהודי. צריך להתמודד עם בעיה מאוד קשה של ערבים, הם רוצים את כל ארץ ישראל. צריך להתיישב בשכם ולהיות מוכן להתעמת."

בשנת 2023 השתתף יחד עם קבוצת של מתיישבים בעימות מתוקשר עם חיילי צה"ל בסמוך לכפר עוריף שבשומרון, זאת לאחר מרדף של החיילים אחר חשודים בהצתת רכב פלסטיני. על פי דובר צה"ל המתיישבים נהגו בפראות ברכב, ובעקבות כך התפתח העימות ביניהם לבין החיילים. המתיישבים חסמו את כלי הרכב של הלוחמים, דחפו אותם וכן ניסו לפרוץ לאחד מכלי הרכב הצבאיים. בסוף האירוע הוגשה תלונה במשטרה, ובמשטרת מחוז שי פתחו בחקירה.

באוגוסט 2024 קיבל אטינגר שיחה מאיש שב"כ שבה נאמר לו כי התנהגותו והתנהגות חבריו "מסכנת את ביטחון האזור".

 עיצומים בין-לאומיים 
באפריל 2024 הממשל האמריקאי הטיל עיצומים על אטינגר ומתנחלים אחרים, שהוסרו בינואר 2025 עם השבעתו של דונלד טראמפ. ב-27 ביוני 2024 הודיעה שרת החוץ של קנדה מלאני ג'ולי על הטלת עיצומים נגד אטינגר ואישים נוספים, שלדבריה, מעודדים, תומכים ומממנים פעולות אלימות של מתנחלים קיצוניים נגד אזרחים פלסטינים ורכושם. ביולי 2024 הטיל משרד החוץ של אוסטרליה סנקציות על אטינגר ושישה מתנחלים נוספים בשל מעורבותם באלימות נגד פלסטינים בנובמבר הטילה סינגפור על אטינגר ושלושה מתנחלים נוספים עיצומים בשל מעורבות במעשי אלימות נגד פלסטינים

חיים אישיים
נשוי למוריה, לזוג חמישה ילדים.

קישורים חיצוניים


 הבלוג של מאיר אטינגר, אתר הקול היהודי


 סרט של אברהם שפירא על אטינגר, "שובר שתיקה", אתר כאן, 4 ביוני 2018

הערות שוליים

קטגוריה:בלוגרים ישראלים
קטגוריה:מורשעים בעבירות ביטחון בישראל
קטגוריה:עצירים מנהליים בישראל
קטגוריה:פעילי ימין רדיקלי ישראלים
קטגוריה:משפחת כהנא
קטגוריה:שובתי רעב ישראלים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:תושבי מאחזים
קטגוריה:תלמידי הרב יצחק גינזבורג
קטגוריה:אישים שמחלקת האוצר של ארצות הברית הטילה עליהם סנקציות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1991