שיהוי (משפט)

היעדר שיהוי במשפט הוא תנאי סף להגשת תביעה משפטית, הקובע שבית המשפט לא ידון בתביעה שהוגשה באיחור רב. עם זאת, במשפט האזרחי, ככלל, כל אימת שתביעה הוגשת בתוך תקופת ההתיישנות - זכות הגישה לערכאות אינה ניגפת מפני טענת שיהוי, ומוטל על הטוען לשיהוי נטל כבד להראות כי זה עולה כדי חוסר תום לב שהביא לשינוי מצבו לרעה של הנתבע. עיקר התחולה של השיהוי הוא במשפט ציבורי בו לזמן העובר מאז החלטה מנהלית יש השלכות רחבות ועל כן נדרש המבקש לפנות לבית המשפט ללא שיהוי. חרף הדמיון של השיהוי עם ההתיישנות מפני שבשניהם מתקיימת מניעות משפטית בחלוף זמן, מדובר בדוקטרינות משפטיות שונות. ניתן לדמות את היחס שבין התיישנות לשיהוי, כיחס שבין כלל לסטנדרט. בעוד ההתיישנות מציעה מועד קשיח ממנו והלאה היא מופעלת, השיהוי מציע מבחנים להבניית שיקול דעתו של בית המשפט.

במשפט ציבורי בישראל
בישראל נדרש מהעותר לבג"ץ או לבית משפט מנהלי לעשות זאת מיד לאחר שהעניין הופך אקטואלי (אך לאחר שביצע פנייה מוקדמת לרשות ולא קיבל מענה מספק). עיכוב בלתי מוצדק בפנייה לבג"ץ, בפרט כאשר הרשות או אחרים כבר הסתמכו על ההחלטה כנגדה מבוקש הסעד, יביא לדחיית העתירה. במיוחד, "כשמדובר בקיומן של בחירות, חייבים מועדי הפעולה או התגובה להיות קצרים ביותר, שאם לא כן תלקה הפנייה בשיהוי". כך למשל, כאשר תשובת המדינה לפניית העותרים נתקבלה שבוע לפני הבחירות לרב העיר אשדוד והעתירה עצמה הוגשה ביום הבחירות, סירבה השופטת אסתר חיות להוציא צו ביניים נגד קיום הבחירות, כאשר אחת מנימוקיה הוא שיהוי. עם זאת, גם כאשר החוק קובע מסגרת זמנים מוגדרת להגשת עתירה, לא בהכרח תדחה עתירה בגלל אי עמידה בזמנים, אלא ייבחן השיהוי על פי מרכיביו.

על מרכיבי השיהוי כתבה נשיאת בית המשפט, מרים נאור:

השופט עוזי פוגלמן כתב על הליך בחינת השיהוי:

השופטת דורית ביניש הבחינה בין שיהוי של הפרט ובין שיהוי של הרשות:

לקריאה נוספת
 אליעד שרגא ורועי שחר, המשפט המינהלי כרך ב – עילות הסף (הוצאת בורסי, 2008), פרק תשיעי: שיהוי, עמ' 191–220.
 יצחק זמיר, הסמכות המינהלית, כרך ג – הביקורת השיפוטית: כללי הסף (נבו הוצאה לאור, 2014), פרק 53: עתירה מאוחרת, עמ' 1917–1972.
 אבישי אדד שימוש לרעה בהליכי משפט: הגנה דיונית מפני ניצול לרעה של זכות הגישה לערכאות 131-109(2013).
 דפנה ברק-ארז, משפט מינהלי: משפט מינהלי דיוני (ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין, 2017), פרק 36: מבחני הסף בהליך של ביקורת שיפוטית, תת־פרק ו': שיהוי, עמ' 355–372.
 ישראל גלעד התיישנות בדין האזרחי 489-481 (2022).

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:משפט מנהלי