מרדכי אקלר

ממוזער|עמוד השער של סידורו - עבודת התמיד
הרב מרדכי אקאלר (מכונה מולא מוראד; ה'תר"י, 1850 – ה' בתמוז ה'תרצ"ו, 25 ביוני 1936) היה רבם של אנוסי משהד ומתרגם ספרות דתית.

תולדות חייו
ממוזער|שמאל|275px|קבר הרב מרדכי אקלר ורעייתו יוכבד בבית הקברות בהר הזיתים, חלקת המשהדים
נולד במשהד בשנת 1850 (ה'תר"י) לרפאל, עשרים שנה לאחר שבני הקהילה נאנסו להתאסלם. למד מאביו תנ"ך בגיל צעיר והמשיך בכוחות עצמו בלימוד המשנה והגמרא. את אשר למד, תרגם לשפת העדה ודרש בפני הקהל. הרב היה עובר בלילות מבית לבית ללמד את הילדים האנוסים במשהד תורה ולחנכם במצוות.

בדור הראשון לאניסות הקימו הרב יוסף כהן ומולא כודאדאד בתי כנסת, כל אחד במרתפו. הרב מרדכי שהיה רב הקהילה בדור השני לאניסות פתח בביתו בית כנסת נוסף וכך עשה גם רבי בנימין אמינוף. בבית הכנסת שניהל במרתפו, לימד הרב מרדכי את הנערים המצטיינים דינים והלכות, תלמידים אלו הפיצו את מה שלמדו במרתפים ובבתי כנסת אחרים. לבית הכנסת הקטן הגיע הציבור מדי שבת לשמוע את דרשת פרשת השבוע מפי הרב.

מונה על ידי הקהילה לרבם בשנת 1883. כרב העדה פסק עבור בני עדתו, סידר קידושין בסתר, מל את בני הקהילה ובהיותו שוחט ובודק גם הבטיח שחיטה כשרה, הרב לא לקח כסף מהקהילה על פעלותיו אלא התקיים מחנות פרוות ובדים שהקים.

פעילותו של הרב מרדכי יחד עם יתר רבני הקהילה והמלמדים שבה, עזרו לשימור היהדות במשהד. רק יהודים בודדים קיבלו עליהם את האסלאם מרצון.

הרב התכתב עם רבני ירושלים ושלח להם עזרה כספית, וכך כתב לו הרב יעקב שאול אלישר:

בשנת ה'תרפ"ז (1927) עלה לארץ ישראל. במסלול עבר במומבאי ובקראצ'י שם נפגש עם תלמידיו יוצאי הקהילה. נפטר בירושלים בה' בתמוז התרצ"ו ונטמן בהר הזיתים.

בנו הרב רפאל אקאלר הנהיג את קהילת משהד לאחר עליית אביו ארצה. הוא שמש כרב, שוחט, דרשן ומוהל. בהנהגתו סייעו בני העדה לפליטי יהדות בוכארה שברחו מברית המועצות בראשית שנות השלושים לעלות ארצה. עלה לארץ ישראל בשנת 1949 (התש"ט), ובכ"ט בניסן תש"י נפטר.

ספריו
 "עבודת התמיד" – סידור תפילה לימי החול כמנהג הספרדים ומתורגם בלשון הפרסית. יצא לאור בשנת 1908 (התרס"ח).
 "עולת שבת" – סידור תפילה לימי השבת, כמנהג הספרדים ומתורגם בלשון הפרסית, תר"ע. הסדורים יצאו לאור בהסכמת המרפ"א. ובמהדורה שנייה - ה'תשל"ו בהסכמת הרב עובדיה יוסף.
 "סדר סליחות" – סליחות לימי הרחמים וימים נוראים עם התרגום בלשון פרס.
 מחזור ראש השנה ויום הכיפורים.
 הגדה של פסח עם תפס'יר לפרסית.

רבי מרדכי כתב גם ביאור לכמה מספרי התנ"ך, ביאור המצוי בכתבי יד, ועוד כמה חיבורים שלא זכו לראות אור, ביאורו על התורה יצא לאור בתמוז תשפ"ד על ידי נינו מנשה ורדי (בן דוד) תחת השם מאמר מרדכי.
לקריאה נוספת
מנשה ורדי (עורך), מאמר מרדכי, הוצאת יפה נוף, ירושלים תשפ"ד.
אמנון נצר, על שלושה רבנים מפרס, יהודי איראן עמ' 64 – 65.
נכדו דוד מוראדי, "הרב מרדכי אקלר זצ"ל, רבם של האנוסים במחתרת", בתוך קול סיני, תמוז תשכ"ב, גיליון ח, עמוד 174, וכן בהשמטות בסוף הספר.
בן ציון יהושע, יהדות משהד מאניסות ליהדות שלמה – דיוקנה של קהילת האנוסים שבמשהד עמ' 124 – 125.

קישורים חיצוניים



מאור אקלר, "תולדות רבי מרדכי אקאלר", האוצר נ' (אדר ה'תשפ"א), עמ' תקמה–תקנ (נדפס גם בראש ספר פירושיו לתורה "מאמר מרדכי").
מאור אקלר, דרשה בגודל חובת שמירת שבת מאת רבי מרדכי אקלר ירחון האוצר נד, עמ' 30 - 39, תמוז תשפ"א.


הערות שוליים

קטגוריה:מתרגמים יהודים איראנים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים
קטגוריה:אנשי היישוב
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1850
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1936
קטגוריה:רבנים משהדים
קטגוריה:אנוסי משהד וצאצאיהם