קריסטי נואם

קריסטי לין נואם (באנגלית: Kristi Lynn Noem; נולדה ב-30 בנובמבר 1971) היא פוליטיקאית אמריקאית חברת המפלגה הרפובליקנית. בין השנים 2019–2025 כיהנה כמושלת דקוטה הדרומית. קודם לכן כיהנה כנציגת דקוטה הדרומית בבית הנבחרים של ארצות הברית משנת 2011, ומ-2007 ועד אז כחברת בית הנבחרים של דקוטה הדרומית. בנובמבר 2024, הנשיא הנבחר של ארצות הברית, דונלד טראמפ, בחר בה לתפקיד מזכירת ביטחון המולדת בממשלו השני, וב-25 בינואר 2025 אושר מינויה על ידי הסנאט של ארצות הברית.

ראשית חייה
נואם נולדה בווטרטאון שבדקוטה הדרומית, בתם של קורין ורון ארנולד. היא גדלה בחווה חקלאית ועסקה בגידול בקר. לאחר שאביה נהרג בתאונת עבודה, היא הפסיקה את לימודיה בקולג' וחזרה לעבוד בחווה המשפחתית. ב-1997 זכתה בפרס החוואית הצעירה של מדינת דקוטה הדרומית. ב-2011 היא השלימה את התואר הראשון במדע המדינה באוניברסיטת המדינה של דקוטה הדרומית.

 חברת בית הנבחרים 
ב-2006 נבחרה לבית הנבחרים של דקוטה הדרומית וב-2008 נבחרה לכהונה נוספת. בנובמבר 2010 ניצחה בבחירות לבית הנבחרים של ארצות הברית והדיחה את חברת הקונגרס המכהנת מהמפלגה הדמוקרטית, סטפני הרסט סאנדלין, ברוב של 48% לעומת 46% ליריבתה. ב-2012 נבחרה לכהונה נוספת ברוב של 57%, ב-2014 נבחרה לכהונה שלישית ברוב של 67%, ב-2014 לכהונה רביעית וב-2016 לכהונה חמישית ברציפות. היא כיהנה כחברה בוועדה לענייני מיסים ותקציבים ועמדה בראש שדולת הנשים בבית הנבחרים.

87 החברים החדשים הרפובליקנים שהחלו בכהונתם בבית הנבחרים ב-2011 בחרו בנואם כאשת הקשר שלהם להנהגת המפלגה, ובכך היא הייתה לאישה השנייה בהנהגת המפלגה בבית. על פי העיתון The Hill, תפקידה היה לדחוף את הנהגת המפלגה לבצע קיצוצים משמעותיים בהוצאות הממשלה הפדרלית ולסייע ליושב ראש הבית ג'ון ביינר לעמוד בציפיותיהם של החברים החדשים. במרץ 2011, הציע חבר הבית מטקסס, פיט סשנס, את שמה של נואם כאחת מהמנהלים האזוריים של ועדת הקונגרס הלאומית של הרפובליקנים בבחירות 2012.

לאחר שנבחרה לקונגרס, המשיכה נואם בלימודיה באמצעות למידה מרחוק. הוושינגטון פוסט כינה אותה כ"מתלמדת החזקה ביותר", על כך שהיא קיבלה נקודות זכות על תפקידה כחברת בית הנבחרים. ב-2012 היא קיבלה תואר בוגרת אוניברסיטה במדע המדינה מאוניברסיטת דקוטה הדרומית.

ב-8 במרץ 2011, הכריזה נואם על הקמת הנהגת ועדת פעולה פוליטית בשם KRISTI PAC, שם המבוסס על ראשי תיבות בדיעבד של "Keeping Republican Ideas Strong, Timely and Inventive" ("לשמור על הרעיונות הרפובליקנים חזקים, עדכניים ומתחדשים"). היא הייתה בין חברי הבית החדשים שגייסו את הכספים המרובים ביותר ברבעון הראשון של אותה שנה, כאשר גייסה 169,000 דולר.

 אנרגיה וסביבה 
נואם אמרה שארצות הברית זקוקה ל"גישת כל-האפשרויות באנרגיה" שכוללת אנרגיה מתחדשת כמו אנרגיית רוח ושימוש באתנול, ובה בעת להבין את הצורך ב"תמהיל אנרגיה מאוזן, שישים קץ לתלותה של אמריקה בנפט מארצות חוץ".

נואם תמכה בקו צינור קיסטון ובקידוחים ימיים. היא הייתה שותפה לקידומן של שלוש הצעות חוק שעל פי טענתה היו אמורות להפחית את תלותה של ארצות הברית בנפט ממקורות חוץ באמצעות הפסקת הדחיה של הקידוח במים עמוקים במפרץ מקסיקו וחידוש המכירה של זיכיונות הקידוח מול חופי וירג'יניה. ב-2011 היא קידמה צעדים לעצירת מימון לסוכנות להגנת הסביבה עבור תקנים קפדניים יותר לזיהום אוויר של חלקיקי חומר.

נואם התנגדה להצעת החוק שהגיש הסנאטור מדקוטה הדרומית טים ג'ונסון שהייתה אמורה לייעד שטח של 48,000 אקרים (190 קמ"ר) של מישורי העשב הלאומיים של הבאפלו  כחלק מהמערכת הלאומית לשימור אזורי טבע בראשיתי. היא ציינה שהאדמות כבר מנוהלות כאזור נקי מכבישים באופן דומה לאזור טבע בראשיתי, וטענה ששינוי הגדרתן לאזור טבע בראשיתי יגביל בהמשך את גישתם של החוכרים אליהן ויסכן את זכויות הרעייה.

 מדיניות חוץ 
בשנים 2013–2015 הייתה נואם חברה בוועדת הכוחות המזוינים של בית הנבחרים, שם היא הייתה שותפה לעבודה על חוק סמכות ההגנה הלאומית. מינויה לוועדה הועיל לבסיס חיל האוויר אלזוורת' בדקוטה הדרומית. במרץ 2011 היא מתחה ביקורת על גישתו של הנשיא ברק אובמה בנוגע לתקיפה הצבאית הבין-לאומית בלוב, קראה לו למסור מידע נוסף בנוגע לתפקידה של ארצות הברית בעימות וההגדירה את הצהרותיו כמעורפלות ודו-משמעיות.

 בריאות 
נואם התנגדה לחוק הגנת החולה וטיפול בר השגה (אובמה-קֶר), והצביעה בעד ביטולו. לאחר שלא הצליחה בביטולו, היא ביקשה למחוק אותו תוך שמירה על צעדים כמו חוק שיפור הבריאות לאינדיאנים, והסעיף בחוק שמאפשר להורים להשאיר את ילדיהם בביטוח הבריאות שלהם גם לאחר שמלאו להם עשרים. היא ביקשה להוסיף סעיפים כאלו לחוק הפדרלי כמו הגבלות על תביעות רשלנות רפואית ומתן אפשרות למטופלים לרכוש תוכניות ביטוח רפואי במדינות אחרות. היא תמכה בקיצוצים במימון המדיקאייד שהוצעו על ידי יושב ראש ועדת התקציב של בית הנבחרים, הרפובליקני פול ראיין. מחקר העלה שצעד שכזה עשוי היה להפחית את התועלת שהפיקו מטופלי מדיקאייד בדקוטה הדרומית ב-55 אחוזים.

 הגירה ופליטים 
נואם תמכה בצו הנשיאותי 13769 של הנשיא דונלד טראמפ שהישעה את תוכנית הפליטים של ארצות הברית ל-120 ימים ואסר את כניסתם לארצות הברית של בעלי אזרחות של שבע מדינות בעלות רוב מוסלמי למשך 90 ימים. היא אמרה שהיא תמכה באיסור זמני על קליטת פליטים מאזורים מוכי טרור, אך "לא התייחסה לשאלה אם היא תומכת בהיבטים אחרים של הצו, שהובילו למעצרם של תושבים ששוהים בארצות הברית כחוק כמחזיקי כרטיס גרין קארד ואנשים בעלי אזרחות כפולה כאשר הם נכנסו מחדש לתחומי ארצות הברית".

 מיסוי 
ב-2017 השתתפה נואם בוועדה בה נוהלו דיונים על העברת חוק הפחתות מס ומשרות , שבו היא הציגה מתון קיצוץ מס ממוצע של 1,200 דולר לכל משפחה בדקוטה הדרומית.

ב-2018 דווח שנואם תמכה ברעיון של חברי "ועידת החרות"  השמרניים לצרף את הצעת החוק שלה למיסוי על מכירות אונליין לחבילת מימון ממשלתית כחלק ממכלול אחד. התנהל דיון בבית המשפט העליון של דקוטה הדרומית שהיה קשור לדרישה מקמעונאים מחוץ למדינה לגבות את מיסי המכירה שלהם. נואם אמרה שניתן לדרוש מהעסקים בדקוטה הדרומית (ובהרחבה, עסקים ברמה לאומית) "לעמוד בדרישות של אלף חוקי מס שונים ברמה הלאומית ללא הכלים הדרושים לכך", והוסיפה שהצעת החקיקה שלה מספקת את התיקון הנחוץ.

נואם הגדירה את הגרעון התקציבי כאחת הסוגיות החשובות שניצבו בפני הקונגרס. היא הייתה שותפה להצעת החוק שדרש שסך כל ההוצאה בכל שנה תקציבית לא יעלה על סך ההכנסות. היא הביאה את הסוכנות להגנת הסביבה, המחלקה לענייני חיילים משוחררים, מדיקאייד, מיזמים לרכבת מהירה, סחר בפליטות  וסבסוד מערכת הרכבת התחתית של וושינגטון כדוגמאות לתוכניות פדרליות שבהן היא הייתה מעוניינת לראות קיצוצים.

ב-2011 ציינה נואם שהיא תצביע בעד העלאת תקרת החוב הלאומית, אך רק אם "היא תהיה קשורה לרפורמות תקציביות שישנו את האופן בו אנו מוציאים את הדולרים שלנו וכיצד וושינגטון די. סי. תתנהל בעסקיה. זה לא יוכל להיות אך ורק קיצוץ חד פעמי". בסופו של דבר היא הצביעה בעד חוק בקרת התקציב של 2011, שאפשר לאובמה להעלות את תקרת החוב בתמורה לקיצוצים בתקציב שעליהם תחליט ועדה דו-מפלגתית. היא גם הביעה את רצונה לבטל את מס הירושה, להפחית את מס התאגידים, ולפשט את חוקי המס. היא טענה שאין להעלות מיסים כדי לאזן את התקציב.

מושלת דקוטה הדרומית

ב-14 בנובמבר 2016 הודיעה נואם על כוונתה להתמודד בבחירות על משרת מושלת דקוטה הדרומית ב-2018, ולא להתמודד על תקופת כהונה נוספת בבית הנבחרים. בבחירות המקדימות של המפלגה הרפובליקנית שהתקיימו ב-5 ביוני 2018, היא הביסה את התובע הכללי של המדינה, מרטי ג'קלי, בהפרש של 56 מול 44 אחוזים. בבחירות הכלליות היא ניצחה את מועמד המפלגה הדמוקרטית, בילי סאטון, בהפרש של 51 מול 47.6 אחוזים.

ב-5 בינואר 2019 הושבעה קריסטי נואם כמושלת דקוטה הדרומית ה-33, האישה הראשונה שנבחרה לתפקיד מאז כינון המדינה.

ב-12 בנובמבר 2021 הכריזה נואם על כוונתה להתמודד על תקופת כהונה שנייה כמושלת. חמישה ימים לאחר מכן הכריז חבר בית הנבחרים של דקוטה הדרומית, הרפובליקני סטיבן האגארד, שגם הוא יתמודד על משרת המושל נגד נואם. ב-1 בפברואר 2022, הודיע מנהיג סיעת המיעוט בבית הנבחרים של דקוטה הדרומית, ג'יימי סמית', על כוונתו להתמודד על מועמדות הדמוקרטים למשרת המושל. בסופו של דבר, ניצחה נואם את סמית' בבחירות הכלליות כאשר זכתה ב-62 אחוזים מהקולות מול 35 האחוזים שקיבל סמית'. על אף תחזיות למרוץ תחרותי, ניצחה נואם ב-17 מחוזות שבהם זכו הדמוקרטים לרוב בבחירות הקודמות, וקבעה שיא של מספר הקולות הגדול ביותר שקיבל עד אז מועמד למשרת המושל.

 הפלות 
נואם היא מתנגדת להפלות. עוד כאשר היא התמודדה על כהונתה הראשונה בבית הנבחרים, היא זכתה בתמיכת הקבוצה נגד ההפלות על שם סוזן ב. אנתוני .

נואם חתומה על כמה הצעות חוק שמגבילות הפלות, באומרה שהצעות חוק אלו "יכו את מבצעי ההפלות בדקוטה הדרומית". היא גם אמרה "שגוף איתן וגדל בהתמדה למחקר רפואי מספק עדויות שעוברים יכולים לחוש, לחשוב ולזהות קולות מתוך הרחם. גם הם אנשים, וחובה לתת להם את אותו הכבוד הבסיסי כמו כל אחד אחר".

בעקבות פסק דין דובס נגד הארגון לבריאות נשים בג'קסון, שהפך על פניו את פסק דין רו נגד וייד, הפכה דקוטה הדרומית לאחרת המדינות הראשונות שחוקקו חוק בלתי ניתן לאכיפה לאיסור על הפלות, שמגדיר מקרים יוצאים מן הכלל רק כאשר חיי האם בסכנה. כאשר נשאלה נואם על המקרה של ילדה בת עשר שנאנסה באוהיו ונסעה לאינדיאנה כדי לבצע שם הפלה , היא אמרה שהיא לא תתמוך בשינוי החוק כדי להתיר יוצאים מן הכלל של קורבנות אונס, בהסבירה שהיא לא "מאמינה שמצב טרגי צריך להיות מונצח על ידי טרגדיה אחרת".

 חקיקה נגד מחאות 
בתגובה למחאות נגד קו צינור קיסטון, שיתפה לשכתה של נואם פעולה עם חברת האנרגיה TC Energy לחקיקת חוק נגד מחאות, שעליו חתמה נואם במרץ 2019. החוק התיר מימון לכיסוי עלויות השיטור באירועי המחאה. חוק נוסף הועבר לגיוס מימון עבור הטלת עונשים אזרחיים על ייעוץ, ניהול, או עידוד השתתפות במהומות. כתוצאה מכך אסרה שמורת האינדיאנים פיין רידג' על נואם להיכנס לשטחה. ארגון איכות הסביבה מועדון סיירה, וקבוצות אחרות, הגישו עתירות נגד החוקים, בטענה שהם הפרו את התיקון הראשון לחוקת ארצות הברית בכך שהם עודדו את המדינה לתבוע מפגינים. ב-2020, לאחר שבית משפט פדרלי פסל סעיפים בחקיקה זו כנוגדים את החוקה, הגישה נואם חקיקה נוספת לביטול הסעיפים של הצעת החוק הקודמת ולהבהרת ההגדרה של הסתה למהומות.

 פרשת ניגוד עניינים 
ביולי 2020, לאחר שנמנע מבתה בת ה-26 של נואם, קסידי פיטרס, רישיון שמאות מקרקעין, זימנה נואם ללשכתה את שרי ברן, שניהלה את תוכנית ההסמכה לשמאים של דקוטה הדרומית במשך שלושים שנה. משתתפים נוספים בפגישה היו פיטרס עצמה, ראש הסגל של נואם, טוני ונהויזן, פרקליטת מחלקת העבודה אמבר מולדר, ומזכירת העבודה מרסיה האלטמן. לשיחה זו הצטרפו דרך הטלפון היועץ הכללי של המושלת, טום הארט, ועורך דין ממחלקת העבודה והרגולציה של דקוטה הדרומית, גרהאם אוי. שבוע לאחר מכן דרשה האלטמן את התפטרותה של ברן. ברן ניסתה שוב ושוב, אך ללא הצלחה, לפתור את הסוגיה לפני התפטרות, ובסופו של דבר הגישה תלונה על אפליה על רקע גיל. היא זכתה ב-200,000 דולר בתור פשרה כחלק מהסכם סודיות בתמורה למשיכת תלונתה והתפטרותה.

דוברה של נואם, איאן פרי, הגדיר את ההאשמות כדוגמה לאופן שבו נואם חדרה דרך "מחסומי הבירוקרטיה". נואם הגיבה על פרסום ההאשמות בתקשורת בכותבה, "שמעו, הבנתי זאת. התקבלתי לתפקיד הזה. אבל עכשיו התקשורת מנסה להרוס את הילדים שלי" ו"הסיפור הזה הוא רק דוגמה נוספת של אמות מידה כפולות שקיימות בתקשורת... שעוקבת אחרי השמרנים ואחרי ילדיהם ומתעלמת מהליברלים". פרי אמר, "Associated Press מזלזלת בבתה של המושלת כדי לתקוף את אמה באופן פוליטי. לא פלא שהאמון של האמריקאים בתקשורת נמוך ברמה שלא הייתה מעולם".

לאחר ש-Associated Press פרסמה את דבר הפרשה, הוטל על ועדת הביקורת של הסנאט של דקוטה הדרומית לחקור אותה. על התובע הכללי של דקוטה הדרומית, ג'ייסון רוונסבורג, הוטל לספק ייעוץ למחוקקים בעניין. באפריל 2021, קראה נואם להתפטרותו של רוונסבורג, לאחר שפורסמו פרטים על חקירה על מותו של הולך רגל שהוא פגע בו ברכבו. לאחר שסירב להתפטר, ביוני 2022, במסגרת הליך הדחה, הרשיעו חברי הסנאט המדינתי את רוונסבורג בשני סעיפים ברוב של 31 תומכים מול 2 מתנגדים, ואסרו עליו לשמש באף משרה ציבורית במדינה.

באוקטובר 2021, זימנה ועדת הביקורת של הסנאט את מזכירת העבודה מרסיה האלטמן ואת שרי ברן לדיון בפני הוועדה על תוכנית השמאות לאור המחלוקת שנגעה לתוכנית, לנואם, לבתה של נואם, ועל התשלום שניתן לברן על סך 200,000 דולר בקשר לתביעה על אפליה על רקע גיל. ב-14 בדצמבר העידה ברן בפני הוועדה. היא אמרה שפיטרס הוסמכה בערך במאי או באפריל 2020. בערך ב-20 ביולי אותה שנה היא קיבלה מכתב או ממצאים כאשר היא לא עמדה בדרישות להסמכה. ברן אמרה שנאמר לה על ידי פרקליטת מחלקת העבודה אמבר מולדר ב-26 ביולי להתכונן לדון בשאלה "מהי ההגדרה של ליקוי חמור, מה הקריטריונים לדחייה, כמה דחיות יש מדי שנה, כמה אישורים ניתנים, האם ניתן לומר שקסידי יכולה לקבל כמה שעורים ולהגיש בקשה חוזרת". ברן אמרה שהיא חשה "מתוחה מאוד" ו"מאוימת" כאשר היא נפגשה עם נואם, עם מספר עורכי דין ועם מזכירת העבודה האלטמן. ברן הזכירה במהלך הפגישה בלשכת המושלת כמה שיעורים בשמאות שהיא סברה שיועילו לפיטרס. היא אמרה שנואם הייתה מרוגזת שרק אז נודע לה על השעורים הללו. ברן העידה שההחלטה לחרוג מהנהלים ולהציע הזדמנות שלישית הייתה של האלטמן. ברן אמרה שזה היה מעבר לנהלים המקובלים.

ב-24 בפברואר 2022 הגיש חבר בית הנבחרים של דקוטה הדרומית, הרפובליקני ג'ון מילס, הצעת החלטה של הבית, "המתייחסת לצעדי הבלתי מקובלים של המושלת בעניינים הקשורים לתוכנית ההכשרה לשמאות". ב-1 במרץ התקיים דיון על הצעת החלטה זו ובסופה היא לא התקבלה לאחר ש-29 חברי הבית הצביעו בעדה, 38 התנגדו ו-3 נמנעו, בהם יריבה העיקרי של נואם, סטיבן האגארד, והמועמדת לבית הנבחרים של ארצות הברית טאפי הווארד.

 מגפת הקורונה 
בתחילת מגפת הקורונה בדקוטה הדרומית, נקטה נואם באסטרטגיית בלימה. כאשר החל הנשיא דונלד טראמפ להתנגד באופן פעיל להתערבות ממשלתית, היא נכנעה והסכימה לגישת חוסר מעורבות. בנובמבר 2020 היא עשתה שימוש בכספים שנועדו להקלה על המגפה כדי לקדם תיירות במקרה של עליית מקרי ההדברה במדינה. היא לא יישמה הוראה לעטות מסכה רפואית, העלתה ספקות בנוגע יעילות לעטייתן, עודדה קיום התקהלויות גדולות ללא ריחוק חברתי או חבישת מסכות, ופקפקה בעצותיהם של מומחים לבריאות הציבור. נכון לדצמבר 2020, היא הייתה אחת ממושלי המדינות המעטים שלא חייבו הסגר או חבישת מסכות. תגובתה שיקפה את הרטוריקה והטיפול של טראמפ למגפה. בזכות תגובתה למגפה, ניתנה לה הזכות לשאת נאום באוגוסט 2020 בוועידה הארצית של הרפובליקנים, נאום שהעלה את הפרופיל שלה ברמה הלאומית. העיתון ארגוס לידר תיאר את נאומה של נואם כרגע המכונן בקריירה הפוליטית שלה.

כבר בתחילת המגפה, ביקשה נואם מבית המחוקקים של דקוטה הדרומית להעביר חוק שייתן למזכיר הבריאות של המדינה ולפקידי המחוזות סמכות לסגור עסקים וגופים אחרים. בית המחוקקים דחה את הבקשה. ב-13 במרץ 2020 הורתה נואם לבית הספר K-12 לסגור את שעריהם, וב-6 באפריל היא הרחיבה את הצו עד לסוף שנת הלימודים. באותו יום היא גם הורתה לבתי עסק ולגופי הממשל המקומי ליישם הוראות לריחוק חברתי ואת שאר הקווים המנחים של המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן.

זמן קצר לאחר מכן הדגישה נואם גם את תפקידה של דקוטה הדרומית בהערכת ההידרוקסיכלורוקווין, תרופה מניעתית שהנשיא טראמפ הציג כמרפאת קורונה. יעילות התרופה מעולם לא הוכחה, והיא עלולה לגרום להפרעת קצב לבבית קטלנית.

אחת מהתפרצויות הקורונה הגדולות בארצות הברית התרחשה בדקוטה הדרומית באפריל 2020. מפעל ייצור המזון סמיתפילד בסו פולס ספג ארבעה מקרי מוות, וכמעט 1,300 מעובדי המפעל ובני משפחותיהם נמצאו חיוביים לנגיף. מזכיר הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית אלכס אזר הטעה קבוצה של מחוקקים שעובדי מפעלי אריזת בשר נדבקו בנגיף לא בהכרח בעת עבודתם, אלא שהרגליהם הביתיים והחברתיים גרמו להדבקה. נואם הייתה ככל הנראה בעלת התפקיד הרשמי הראשונה שהביעה בפומבי את ההשקפה הזו. ב-13 באפריל, בנוגע להתפרצות בה נמצאו מאות עובדים חיוביים לנגיף במפעל סמיתפילד, היא אמרה לפוקס ניוז, "אנו מאמינים ש-99 אחוזים ממה שמתרחש היום לא התרחש בתוך המפעל". המפעל לא הסביר את מותם מנגיף הקורונה של מפקחי מזון של מחלקת החקלאות של ארצות הברית בשלושה מפעלים. כמעט 200 מפקחים נדבקו בנגיף ופיתחו תסמינים. חודש לאחר מכן, לאחר פרסום הסיכון של נגיף הקורונה, החלה מחלקת החקלאות לצייד את פקחיה במסכות. נואם אמרה שהמפעל במלוא פעילותו היה חשוב כיצרן מזון חיוני. 48 מעובדי המפעל אושפזו.

בספטמבר 2020, בעיצומה של התפרצות נוספות של המגפה, הודיעה נואם שהיא תקצה 5 מיליון דולר למימון קמפיין לעידוד התיירות למדינה. היא השתמשה ב-819,000 דולר מכספים אלו כדי שמחלקת התיירות של המדינה תריץ סרטון באורך של 30 שניות בפוקס ניוז שבו היא הופיעה במהלך הוועידה הארצית של הרפובליקנים של אותה שנה. באותו חודש, 550 סטודנטים באוניברסיטאות של המדינה נדבקו בנגיף בנוסף ל-200 מקרים בבתי הספר.

באוקטובר, כאשר דווח בדקוטה הדרומית המספר הגבוה ביותר ביחס לגודל האוכלוסייה בכל ארצות הברית, ובתי החולים החלו לתת עדיפות לטיפול במקרי קורונה קשים על פני מקרים קלים, אמרה נואם שמספר המקרים הגבוה נבע ממספר בדיקות רבות יותר, על אף ששיעור התוצאות החיוביות וסך מקרי האשפוז גדלו אף הם.

בפברואר 2021 חתמה נואם על חוק להגבלת האחריות האזרחית בכמה סוגי חשיפות לנגיף. החוק הגן על ספקי שירות רפואי וסוגי עסקים אחרים, כולל אלו שמכרו ציוד מגן אישי, מתביעות משפטיות, אלא אם כן ההדבקות היו כתוצאה מהזנחה פושעת, פזיזות, או התנהלות בלתי הולמת במכוון.

ביולי 2021 מתחה נואם ביקורת על מושלים רפובליקנים אחרים על הטלת הוראות מחייבות נגד המגפה ועל כך שהם ניסו "לשכתב את ההיסטוריה" בנוגע לכך. היא טענה שדקוטה הדרומית נלחמה ביעילות נגד המגפה באמצעות עריכת בדיקות ובידודים. למעשה, דקוטה הדרומית עמדה במקום העשירי בשיעור מקרי המוות, ובמקום השלישי בסך כל מקרי ההדבקה באותה עת. שנתיים לאחר מכן עמדה המדינה במקום ה-22 בשיעור מקרי המוות ובמקום ה-26 בסך כל מקרי ההדבקה בקרב כל מדינות ארצות הברית.

 מחלקת בתי הסוהר 
ביולי 2021 הוציאה נואם את מזכיר מחלקת בתי הסוהר של דקוטה הדרומית, מייק ליידהולט, לחופשה מנהלית, ופיטרה את נציב בתי הסוהר, דרין יאנג ואת סגניתו, ג'ניפר דרייסק, לאחר שקיבלה הודעה אנונימית עם תלונות שנגעו לתשלומים, כיסוי רפואי, ומקרים של הטרדה מינית. בהמשך הודיע ליידהולט על פרישתו. מאוחר יותר באותו חודש, לאחר שנפגשה עם עובדי שירות בתי הסוהר, על אף המשך מגפת הקורונה, הסירה נואם את החיוב על חבישת מסכות במתקני הכליאה. באוגוסט אותה שנה הכריזה נואם שקבוצת CGL, חברה מקליפורניה, נשכרה תמורת 166,410 דולר כדי לערוך בדיקה מקיפה של פעילות מחלקת בתי הסוהר. באותה עת פוטרה מנהלת מחלקת התעסוקה בבתי הסוהר, וכן שני עובדי מחלקה נוספים.

מנהלת מחלקת התעסוקה, סטפני באווק, הגישה בסופו של דבר תלונה לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, על כך שלכאורה היא קיבלה תגמול על דיווח על הטרדה מינית על ידי יאנג. ב-14 במרץ 2022 היא הגישה תביעה בבית משפט פדרלי מחוזי על כך שהיא פוטרה מפני שהיא דווחה על מקרי הטרדה מינית במקום עבודתה.

 המשמר הלאומי בגבול הדרומי 
ביוני 2021 הודיעה נואם על שליחת כוחות המשמר הלאומי של דקוטה הדרומית לגבול ארצות הברית–מקסיקו בטקסס. המיליארדר מטנסי ויליס ג'ונסון ורעייתו ריבה הודיעו שהם יתרמו את הכספים שנדרשו למימון שליחת הכוחות. ב-22 בספטמבר אותה שנה, תבע המרכז ליושרת הציבור  את המשמר הלאומי של דקוטה הדרומית ואת מחלקת ההגנה של ארצות הברית בבית המשפט הפדרלי לערעורים במחוז קולומביה כדי לקבל מסמכים בנוגע לשליחת הכוחות ובנוגע לתרומה. חוק ההגנה הלאומית של 2022 אסר על אנשי המשמר הלאומי לחצות את גבולות המדינות כדי לבצע משימות שהתשלום עליהם התקבל מתורמים פרטיים.

 פרשת הזיקוקים בהר ראשמור 
לקראת יום העצמאות של ארצות הברית ב-2021, ביקשה נואם לערוך מופע זיקוקין די-נור בהר ראשמור, ולשם כך עתרה נגד מזכירת הפנים של ארצות הברית, דב האלנד. תצוגות זיקוקין נאסרו באתר הר ראשמור ב-2009 על ידי שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית עקב סכנת שרפות ומסיבות נוספות. לצורך ייצוג בעתירה, שכרה נואם את משרד עורכי הדין מוושינגטון די. סי. קונסובוי ומקרתי, כשעלות הייצוג הגיעה מכספי משלמי המיסים בדקוטה הדרומית. בית המשפט הפדרלי של מחוז דקוטה הדרומית דחה את העתירה, כאשר השופט רוברטו לאנג מצא שארבע מתוך חמש הסיבות שניתנו לאיסור על ידי שירות הפארקים הלאומיים ועל ידי האלנד היו תקפים. ב-13 ביולי עתרה נואם בערעור בפני בית המשפט הפדרלי השמיני לערעורים של ארצות הברית.

ב-14 במרץ 2022 שוב דחה שירות הפארקים הלאומיים את בקשתה של נואם להתיר מופע זיקוקין בהר ראשמור ביום העצמאות של אותה שנה, בציינו את התנגדותם של האינדיאנים ואת האפשרות של שרפות כסיבה לכך.

 זכויות להט"ב 
נואם מתנגדת לנישואים של זוגות מאותו המין. ב-2015 היא הביעה את התנגדותה לפסק דין אוברגפל נגד הודג'ס של בית המשפט העליון של ארצות הברית שקבע שאיסור על נישואים חד-מיניים נוגד את החוקה.

ב-8 במרץ 2021 הכריזה נואם בציוץ בטוויטר שהיא תחתום על חוק להגינות בספורט הנשים , שאוסר על ספורטאים טרנסג'נדרים להתמודד מול נשים בנבחרות ספורט של בתי ספר וקולג'ים. חלק ממבקרי החוק אמרו שהם לא מודאגים מכך שהוא ירחיק בתי עסק ויגרום למדינה להוצאות. ב-19 במרץ הטילה נואם וטו חלקי על החוק, וכתוצאה מכך הוא שונה, לא רק בניסוחו. ב-29 במרץ עקף בית הנבחרים של דקוטה הדרומית את הווטו ברוב של 67 מול 2. החוק הוחזר לנואם לבדיקה מחדש, והיא הטילה עליו וטו שוב. הפעם לא עלה בידו של בית הנבחרים לעקוף את הווטו לאחר ש-45 הצביעו בעד החוק ו-24 התנגדו (נדרש רוב של 47 לעקיפת וטו). פרשנים שמרנים רבים מתחו ביקורת על הטלת הווטו של נואם.

במרץ 2021 חתמה נואם על חוק לסירוב על רקע דתי. החוק תיקן את חוק תיקון חופש הדת  של דקוטה הדרומית כך שיאפשר לבעלי עסקים לסרב לתת שירות או למכור מוצרים על רקע אמונתם הדתית לאנשים מסוימים על רקע נטייתם המגדרית או המינית. החוק ספג ביקורת מצד קבוצות לזכויות האזרח שאמרו שהוא יאפשר אפליה נגד להט"בים, נשים ובני מיעוטים. היה זה החוק המרכזי הראשון בתחום זה שנחתם לאחר שש שנים, והוא דומה לחוק שנחתם ב-2015 על ידי מושל אינדיאנה מייק פנס.

 קנאביס 
ב-2020 התנגדה נואם לשני משאלי עם להפיכת השימוש בקנאביס לשימוש רפואי ולשימוש כסם לחוקי בדקוטה הדרומית, באומרה, "העובדה היא, שמעולם לא הכרתי אף אחד שנעשה חכם יותר כתוצאה מעישון קנאביס. זה לא טוב עבור הילדים שלנו. וזה לא יגרום להפוך את הקהילות שלנו לטובות יותר". לאחר ששני משאלי העם עברו, הגישו נואם ושני קציני משטרה עתירה משפטית כדי שתתקבל החלטת בית משפט נגד שימוש חוקי בקנאביס כסם על פי התיקון לחוקת דקוטה הדרומית. ב-8 בפברואר 2021 פסלה שופטת בית משפט בדקוטה הדרומית, כריסטינה קלינגר, את התיקון כנוגד את החוקה. לאחר הפסיקה, שקלה נואם גם להשהות את יישום השימוש הרפואי בקנאביס לשנה. בסופו של דבר, לא נשאו מאמציה אלו פרי, וב-1 ביולי 2021 הפך הקנאביס הרפואי בדקוטה הדרומית לחוקי.

נואם גם התנגדה לגידול קנבוס, והטילה וטו על הצעת חוק שעברה בשני בתי המחוקקים של דקוטה הדרומית ב-2019 להפיכתו לחוקי. היא אמרה, "אין שאלה בנוגע לכך שהפיכת הקנבוס לחוקי, כמו קנאביס רפואי, היא חלק מאסטרטגיה רחבה יותר לחתור תחת אכיפת חוקי הסמים ולהפוך חוקיות המריחואנה לבלתי נמנעת".

 הבחירות לנשיאות 2020 
נואם טענה שהבחירות לנשיאות של 2020, בהן ניצח ג'ו ביידן את דונלד טראמפ, היו נגועות בהונאת בחירות. ב-20 בדצמבר 2020 הודתה נואם בשתיקה בתוצאות הבחירות, כאשר היא עשתה שימוש במונח "ממשל ביידן" במהלך נאום התקציב המדינתי השנתי שלה, אך אף לאחר ההשבעה של ג'ו ביידן לנשיאות ארצות הברית, היא עדיין סירבה לקבל את העובדה שבחירות היו חופשיות והוגנות. בתחילה הייתה נואם מיועדת להיות אחת משלושת האלקטורים מטעם טראמפ בדקוטה הדרומית, אך בהמשך ויתרה על כך. בבחירות זכו טראמפ ופנס ב-261,043 קולות בדקוטה הדרומית מול 150,471 הקולות שקיבלו ביידן והאריס.

לאחר ההסתערות על הקפיטול ב-6 בינואר 2021, שהפריעה לספירת קולות חבר האלקטורים בבחירות לנשיאות, דיברה נואם נגד מעשי האלימות, באומרה, "כולנו רשאים למחות מחאה שקטה. אלימות אינה חלק מכך". יום לאחר ההסתערות על הקפיטול, כינתה נואם את שני הסנאטורים הדמוקרטים החדשים שנבחרו מטעם ג'ורג'יה, ג'ון אוסוף ורפאל וורנוק, "קומוניסטים" במאמר שכתבה לאתר The Federalist, ועוררה ביקורות מצד הדמוקרטים במדינתה.

 מזכירת ביטחון המולדת 
בבחירות המקדימות לנשיאות של המפלגה הרפובליקנית ב-2024, תמכה נואם בטראמפ בעצרת בחירות שהתקיימה בספטמבר 2023 ברפיד סיטי. טראמפ הזמין את נואם להופיע איתו בעצרת בחירות במרץ 2024 בעיר ונדליה שבאוהיו.

מאז הכרזתו של טראמפ על התמודדותו בבחירות, העלו פרשנים השערות שהוא עשוי לשקול את בחירתה של נואם כשותפתו למרוץ. בספטמבר 2023, כאשר נשאלה נואם על ידי רשת החדשות Newsmax אם היא תסכים לשמש כשותפתו של טראמפ למרוץ, היא השיבה שהדבר יגרום לה להתרגשות. בוועידת הפעולה הפוליטית השמרנית שהתקיימה בפברואר 2024, נקשר שמה של נואם יחד עם ויווק רמאסוואמי כשני הנוכחים באירוע בעלי הסיכויים הגבוהים ביותר לשמש בתפקיד, והשניים קיבלו 15 אחוזים מהקולות כל אחד בהצבעה בלתי רשמית. באותו חודש הודה טראמפ שנואם הייתה אחת מהשמות ברשימה הכמעט סופית שלו למועמדים לשותפות למרוץ לצידו. במרץ דיווחה רשת CNN שנואם היא אחת מארבעת האישים שטראמפ גילה עניין מוגבר בהם בבחירת שותפו למרוץ.

ב-12 בנובמבר 2024 פורסם כי הנשיא הנבחר, דונלד טראמפ, החליט למנות את נואם לשמש כמזכירה לביטחון המולדת בממשלו השני. ב-17 בינואר 2025 הופיעה נואם לשימוע בפני הוועדה לביטחון המולדת ועניינים ממשלתיים של הסנאט של ארצות הברית. ב-25 בינואר אותה שנה אישר הסנאט את מינויה של נואם ברוב של 59 מול 34. מייד לאחר אישור מינויה התפטרה נואם מתפקידה כמושלת דקוטה הדרומית.

במסגרת המאבק נגד אנטישמיות באוניברסיטאות בארצות הברית האשימה נואם את אוניברסיטת הרווארד, ב"איום על הביטחון הלאומי" ו"התקפלות בפני אנטישמיות". היא דרשה גם רישומים ותיעוד של פעילויות "לא חוקיות ואלימות" שביצעו הסטודנטים בעלי האזרחות הזרה הלומדים בה.

במאי 2025, ביקרה נואם בישראל. במסגרת הביקור ערכה תפילה בכותל, נפגשה עם ראש הממשלה נתניהו ושר החוץ סער והשתתפה בטקס מיוחד במשרד החוץ, שבו נטעה עץ בחורשת הנופלים, לזכר ירון לישנסקי ושרה מילגרם – עובדי שגרירות ישראל בארצות הברית, שנרצחו בוושינגטון, במתקפת טרור של פעיל פרו-פלסטיני.

חיים אישיים
ב-1992 נישאה נואם לביירון נואם. לשניים שלושה ילדים. ב-2011, כאשר היא עברה לוושינגטון די. סי. כדי לשמש בתפקידה בקונגרס, המשיכה המשפחה להתגורר בחווה ליד קסטלווד שבדקוטה הדרומית. נואם היא פרוטסטנטית באמונתה הדתית, ומשפחתה פעילה בכנסיית פורסקוור בווטרטאון שבדקוטה הדרומית.

ב-2022 פרסמה נואם את האוטוביוגרפיה שלה בשם "לא הרודיאו הראשון שלי: שיעורים מלב הארץ" (Not My First Rodeo: Lessons from the Heartland).

קישורים חיצוניים



 קריסטי נואם באתר אגודת המושלים הלאומית 
 קריסטי נואם באתר בית הנבחרים 


הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי דקוטה הדרומית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מזכירי ביטחון המולדת של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקבינט של ארצות הברית בממשל דונלד טראמפ השני
קטגוריה:מושלי דקוטה הדרומית
קטגוריה:מושלות מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי בית המחוקקים של דקוטה הדרומית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מדקוטה הדרומית
קטגוריה:חברות בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-112 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-114 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-115 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-113 של ארצות הברית
קטגוריה:פוליטיקאיות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של דקוטה הדרומית
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1971
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1971