שמואל פרימו

רבי יהודה שמואל פרימו (לעיתים: יאודה; בראשי תיבות: רש"ף או מהרש"ף; ה'שצ"ד, 1634 – ט"ז בניסן ה'תס"ח, 6 באפריל 1708) היה רב ומקובל טורקי ממוצא מצרי. התפרסם כסופרו של שבתאי צבי ודבק בתורתו גם לאחר התאסלמותו. בסוף ימיו נמנה עם חשובי רבני אדריאנופול ודבריו מצוטטים רבות בכתבי גדולי דורו והדורות הבאים.

קורות חיים
בצעירותו למד מפי רבי יהודה שרף. בשנת ה'תכ"ב (1662) נסע כשליח ירושלים לטורקיה וניהל באיזמיר את תביעת הכוללות הירושלמיות נגד יורשיו של שליח ירושלים הרב דוד חביליו. מאוחר יותר נסע שוב עם שבתי צבי לאיזמיר ולקושטא והיה לסופרו הרשמי. בשנת 1671, לאחר התאסלמותו של שבתי צבי, התגורר פרימו בסופיה עם נתן העזתי ולפי רשימתו של הרב דוד פיפאנו כיהן כרב העיר בין השנים ה'ת"ם-ה'תמ"ט. 

חיים מלאך מספר שפרימו היה שבתאי שהאמין בשבתי צבי גם לאחר התאסלמותו ומותו, אך שבתאים אחרים כמו אברהם מיכאל קרדוזו התנגדו לו והסתכסכו עמו על רקע אמונתו. החיד"א קיבל את הדברים. כך גם הדעה המקובלת במחקר החל מגרץ עד שלום.

אף על פי כן היה פרימו שבתאי נסתר ועובדת שבתאותו לא הייתה ידועה לבני קהילתו באדריאנופול, בעידודו גירשו את מתנגדו קרדוזו מן העיר בשל שבתאותו. לאחר ההתאסלמות של שבתאי צבי הוא שימש כמו"צ בבתי הכנסת פוליא וטולידו באדריאנופול, וכפוסק הלכה קיים קשרי שאלות ותשובות עם רבים מגדולי דורו.

שלמה אברהם רוזאניס סבר שר"ש פרימו חזר בו משבתאותו שנה אחרי התאסלמותו של שבתי צבי, בעקבות מאורעות שבעה עשר בתמוז בשנת ה'תכ"ז.

זיהויו של שמואל פרימו, מזכירו האישי של שבתי צבי עם רבי שמואל פרימו מאדריאנופול מקובל על רוב ככל החוקרים, והראשון שעמד על זהותם היה צבי גרץ בספרו דברי ימי ישראל בפרק העוסק בתנועה השבתאית. אריה ליב פרומקין טען כי גרץ עצמו כתב במקום אחר שר"ש פרימו אינו אותו פרימו שהיה סופרו של שבתי צבי.

בשנותיו האחרונות חלה ונוסף לו השם יהודה. נפטר באדריאנופול בט"ז בניסן ה'תס"ח, 6 באפריל 1708.

כתביו בהלכה ובאגדה
למרות דעותיו, ואולי בשל חזרתו מהן, הפנו אליו רבנים רבים שאלות בהלכה, ודבריו בהלכה ובאגדה מצוטטים רבות בספרות הרבנית. תשובות הלכתיות שלו נדפסו בספר השו"ת "כהונת עולם" של חתנו הרב משה הכהן (קושטנדינא ה'ת"ק). חתנו אסף רבים מרעיונותיו באגדה ובדרוש והם נדפסו לאחר פטירת החתן תחת השם "אמרי שפר" (קושטאנדינא ה'תק"ה). גם בספריו של רבי שלמה אמריליו רבה של סלוניקי הודפסו תשובות הלכתיות שלו ורעיונות באגדה. הוא מצוטט רבות גם בכתבי רבי יהודה רוזאניס והחיד"א.

לקריאה נוספת
 ז. רובשוב, סופרו של משיח, נדפס לראשונה בכתב העת הַשִׁלֹח, כרך כ"ט (תרע"ד), עמ' 36–47. מהדורה שנייה: הוצאה מיוחדת (בחמש מאות עותקים) למלאת 80 שנה לשז"ר, ירושלים: מוסד ביאליק, ה'תש"ל
 גרשם שלום, חדשות לידיעת אברהם קארדושו: ג) שמואל פרימו, חיים אלפאנדרי וחיים מלאך. בתוך: מאמרים לזיכרון ר' צבי פרץ חיות, וינה תרצ"ג. עמ' של-שלג
 שלמה אברהם רוזאניס, קורות היהודים בתורקיה וארצות הקדם, ח"ד, סופיה תרצ"ד, עמ' 234–238
 פרימו, ר' (יהודה) שמואל, בתוך: רפאל הלפרין (עורך), אנציקלופדיה לבית ישראל, מהדורת תש"ע, כרך יז, עמ' 205

קישורים חיצוניים

מספריו





הערות שוליים

קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:סופיה: אישים
קטגוריה:יהודים טורקים
קטגוריה:יהודים בולגרים
קטגוריה:יהודים מצרים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:אדירנה: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:רבנים בולגרים
קטגוריה:רבנים מצרים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-17
קטגוריה:ילידי 1634
קטגוריה:נפטרים ב-1708
קטגוריה:שבתאים