איילת קלטר

איילת קלטר (נולדה בשנת 1958) היא דיאטנית קלינית, מטפלת, מרצה וסופרת ישראלית. עוסקת בטיפול, בהכשרה מקצועית ובכתיבה בנושאים של התנהגויות אכילה, תפיסת גוף ושיח חברתי סביב משקל. היא מייסדת ומנהלת את מרכז שפת האכילה, העוסק בטיפול ובהכשרת אנשי מקצוע בתחום.

ביוגרפיה
קלטר נולדה בקיבוץ חולדה וגדלה בירושלים. בשנת 1976 התגייסה לצה"ל ושירתה בחיל האוויר.

 השכלה והכשרה מקצועית 
קלטר סיימה בשנת 1984 תואר ראשון בתזונה בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית בירושלים ברחובות, לאחר מכן למדה הנחיית קבוצות במכון תל"מ, והשלימה תואר שני ביוכימה ותזונה באוניברסיטה העברית בירושלים, בשילוב לימודים בית הספר לעבודה סוציאלית אוניברסיטת תל אביב.

בהמשך הכשרתה למדה טיפול זוגי ומשפחתי ופסיכותרפיה בגישות פסיכודינמיות, והשלימה לימודי השלמה למסלול דוקטורט בחוג לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. השתלמה בגישות טיפוליות שונות, ובהן טיפול חווייתי דינמי מואץ, התמקדות, טיפול ממוקד רגש, טיפול דיאלקטי התנהגותי, ACT וטיפול מוכוון טראומה. החל משנת 1998 קיימה נסיעות מקצועיות תכופות לארצות הברית, שבמהלכן השתתפה בעשרות סדנאות, כנסים וימי עיון. כיום היא לומדת במסלול דוקטורט בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה.

 פעילות מקצועית 
בין השנים 2001–2002 כיהנה קלטר כדוברת עמותת הדיאטנים בישראל עתיד, ובשנת 2003 שימשה יושבת־ראש העמותה. ניסיונה הקליני, שבמהלכו טיפלה באלפי מטופלים, הוביל אותה לבחינה מחודשת של גישתה המקצועית. אף שמטופלים רבים ירדו במשקל בטווח הקצר, אצל חלקם חלה עלייה חוזרת לאורך זמן. בעקבות זאת הרחיבה את תחום עיסוקה ופיתחה גישה טיפולית המשלבת היבטים רגשיים והתנהגותיים בטיפול באכילה ובתפיסת הגוף. 

בשנת 2007 גיבשה קלטר במסגרת עבודה טיפולית המכונה "שפת האכילה", אשר התפתח בהמשך למסלול הכשרה מקצועי ולמסגרת טיפול בתחום התנהגויות האכילה, המתמקדת ביחסים עם אוכל וגוף. מקצוע המבנה בתוכו ראיה רב מערכתית של סוגיות אכילה, משקל וגוף ואינו מתמקד בירידת משקל כהצלחה טיפולית.

 הוראה והכשרת אנשי מקצוע 
בין השנים 2007–2010 הקימה וניהלה קלטר תוכנית לימודים דו־שנתית בשם „דיאלוג האכילה – משפת הדיאטה לשפת האכילה האינטואיטיבית”, שפעלה בחסות המרכז האוניברסיטאי אריאל ויועדה לאנשי מקצועות הבריאות והטיפול. בשנת 2015 יזמה באוניברסיטה העברית בירושלים את תוכנית הלימודים „טיפול בהתנהגויות אכילה ותפיסת הגוף”, אשר משנת 2021 פועלת במסגרת מרכז שילוב בשיתוף אוניברסיטת חיפה. בנוסף, לימדה קורסים לתואר שני בתזונה בפקולטה לחקלאות ברחובות שעסק בגישות חדשות להתמודדות עם השמנה.

 פעילות ציבורית ותקשורתית 
במסגרת פעילותה לקידום שינוי בגישות הטיפול בהשמנה ובהתנהגויות אכילה, הרבתה להופיע בכנסים בארץ ובעולם, לפרסם מאמרים בעיתונות ולהשתתף בדיונים מקצועיים. קלטר פרסמה מאמרים בעיתונות הישראלית בנושאים של אכילה, תפיסת גוף ומשקל, והשתתפה בתוכניות רדיו וטלוויזיה בישראל כיועצת מקצועית בתחומים אלו. בנוסף, ניהלה בלוג אישי באתר "הארץ", שעסק בסוגיות של אכילה, גוף ותרבות הדיאטות.

בשנת 2014 ייסדה את החל"צ "אדם ומלואו – הארגון הישראלי למניעת אפליה על רקע משקל". ארגון שפעל למניעת אפליה על רקע משקל בישראל. במסגרת פעילותה הציבורית, ובמסגרת העמותה "אדם ומלואו", הייתה קלטר מעורבת ביוזמות רגולטוריות ובדיונים בכנסת, בין היתר בוועדה לזכויות הילד ובוועדת הרווחה, בנושאים הקשורים לאפליה על רקע משקל. פעילות העמותה הסתיימה לאחר תקופת הקורונה.

קלטר הייתה יוזמת ויועצת מקצועית לסדרה הדוקומנטרית „שמנופוביה” ששודרה בערוץ 8, וכן הייתה מעורבת בתוכניות טלוויזיה נוספות שעסקו בסוגיות של אפליה על רקע משקל. בנוסף לפעילותה התקשורתית, קלטר מגישה פודקאסט העוסק בהתנהגויות אכילה, תפיסת גוף ויחסים עם אוכל.

שפת האכילה
שפת האכילה היא מונח המשמש לתיאור האופן שבו אוכל, אכילה, גוף האדם ומשקל מתוארים ומקבלים משמעות בהקשרים חברתיים, תרבותיים ורגשיים. המונח מתייחס לשיח המתקיים במסגרות שונות, ובהן המשפחה, מערכת החינוך והטיפול. בספרות המקצועית נטען כי השיח סביב אוכל אינו מתמצה בהעברת מידע תזונתי, אלא כולל גם מסרים נורמטיביים וערכיים, אשר עשויים להשפיע על תפיסת הגוף, הדימוי העצמי, דפוסי האכילה והיחסים הבין־אישיים. המשגת המונח נשענת על ספרות בין־תחומית מתחומי הפסיכולוגיה, חקר המשפחה, הסוציולוגיה של הגוף וחקר הבריאות, הרואה באכילה פרקטיקה אנושית מורכבת הנוצרת מתוך שילוב של גורמים ביולוגיים, רגשיים, חברתיים ותרבותיים.  

 שימוש במונח שפת אכילה בישראל 
בישראל משמש המונח „שפת האכילה” לתיאור דפוסי שיח סביב אוכל, גוף ומשקל, בעיקר בהקשרים טיפוליים, חינוכיים והוריים. השימוש בו התפתח במסגרת השיח המקצועי העוסק ביחסים עם אוכל, והוא מופיע בפרסומים מקצועיים, בתקשורת ובמסגרות הכשרה. לעיתים נקשר המונח גם לביקורת על גישות דיאטטיות מסוימות ולדיון בהשפעת השיח על תפיסת הגוף ודפוסי אכילה. בכתיבה העברית מיוחס השימוש במונח בעיקר לעבודתה של איילת קלטר, אשר הציגה אותו בפרסומיה ובהכשרות מקצועיות בתחומי ההורות והטיפול.  בספרה לאכול, לגדול, לאהוב – שפת האכילה בין הורים לילדים, מתואר המונח ככלי לניתוח דפוסי תקשורת משפחתיים סביב אוכל.

 מאפיינים של שפת האכילה 
שפת האכילה כוללת ביטויים ופרקטיקות תקשורתיות יומיומיות העוסקות באוכל, אכילה, גוף ומשקל, כגון התייחסויות לרעב ולשובע, הערות על “אכילה נכונה”, מסרים על כמויות, איסורים ושליטה, וכן עמדות רגשיות כלפי גוף ומשקל של ילדים ומבוגרים. לפי מחקרים, שיח זה עשוי לשאת אופי תומך או אופי שיפוטי וסטיגמטי, בהתאם להקשר התרבותי, המשפחתי והרגשי שבו הוא מתקיים.

מחקרים מצביעים על כך שהשיח המשפחתי סביב אוכל ומשקל עשוי להשפיע על דפוסי אכילה, תפיסת הגוף והדימוי העצמי של ילדים ומתבגרים. נמצא קשר בין הערות ביקורתיות או ממוקדות־משקל לבין אי־שביעות רצון מהגוף והתנהגויות אכילה לא־מסתגלות. בעוד שגישות הוריות תומכות ולא־שיפוטיות נקשרו לוויסות אכילה אדפטיבי יותר. 

קלטר מתנגדת לדיאטות הרזיה ומציינת כי לפי גישות מקצועיות בתחום התנהגויות האכילה, דיאטות אינן יעילות לטווח הארוך: רוב האנשים מעלים בחזרה את המשקל שאיבדו, ולעיתים אף מוסיפים משקל נוסף. לטענתה, דיאטות עלולות לגרום לעיסוק מוגבר ושוחק באוכל, לתחושות מחסור ואשמה, להגברת הסיכון להתפרצויות אכילה, לשיבוש מנגנוני רעב ושובע ולהתרחקות ממשקל גוף יציב ובריא. כמו כן, היא מדגישה כי מודל הדיאטה מתעלם מהשונות הטבעית בין אנשים במבנה ובמשקל הגוף, ועלול להוביל לדפוסי אכילה בלתי מסתדרים.

קלטר מציגה את האכילה הקשובה כגישה המבוססת על זיהוי רעב ושובע פנימיים, אכילה מתוך בחירה והנאה, והפחתת שיפוט ואשמה סביב אוכל. לדבריה, הלמידה נשענת על שני תהליכים מקבילים: התבוננות בדפוסי האכילה ללא ביקורת, וקבלת המציאות תוך ויתור על תפיסות דיאטה והרזיה. גישה זו מדגישה את השונות הטבעית בין אנשים, את מרכזיות ההקשבה לגוף, ואת השאיפה ליציבות במשקל ולא לשליטה חיצונית. קלטר דוגלת בשימוש ב-ACT (Acceptance and Commitment Therapy) בטיפול בהשמנה, ומתבססת על ההנחה שניסיונות שליטה במשקל, ובעיקר באמצעות דיאטות, אינם מהווים פתרון אלא גורם המשמר את הבעיה. גישה זו מבקרת את ההיצמדות לפרדיגמת הדיאטה ולשפת האכילה הנלווית לה, ומדגישה קבלה וקשיבות כלפי הגוף, האוכל והמשקל, במקום מיקוד בהרזיה. לטענתה, תהליך טיפולי המבוסס על קבלה עשוי לאפשר יציאה ממעגל הדיאטות, פיתוח אכילה אינטואיטיבית, שיפור מדדים בריאותיים וחיזוק הרווחה הנפשית.

ספריה
 כמה שוקל האושר – על אוכל גוף ונפש, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005 פורסם גם באנגלית: How Much Does Happiness Weigh On Food, Body and Spirit"
 כולנו אנשים אמיתיים - דיאטה הכישלון המצליח ביותר בעידן המודרני, רימונים הוצאה לאור, 2011
 יורדים מהמשקל – מבט חדש על שפת האכילה, הוצאת הדובדבן, 2015 פורסם גם באנלגית: Mindful Eating - Free Yourself from the Diet Language"
 שמנים, הוצאת אפיק, 2020
 לאכול, לגדול, לאהוב, המציע גישה אחרת להורות סביבי האכילה, שמדגישה את הקשר, אהבה, והקשבה במקום חוקים נוקשים,2024

 קישורים חיצוניים 


 קישור=|טקסט=פייסבוק|16x16 פיקסלים איילת קלטר שפת ההאכילה בפייסבוק


 שפת האכילה - Eating dialouge באתר ויקיפרואה 






הערות שוליים

קטגוריה:תזונאיות ישראליות
קטגוריה:מחברות ספרי עיון ישראליות
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:תזונאים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1958
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958