מעבר הירדן

בקיעת הירדן הייתה אות שנתן ה' לכך שיוריש לבני ישראל את ארץ כנען.

 הסיפור במקרא 
סיפור המאורע מתואר בתחילת ספר יהושע:

 הכנות למעבר הירדן 
שלושה ימים לפני מעבר הירדן יהושע מכין את העם ליציאה לדרך. יהושע שולח את השוטרים להכין צידה לדרך. ביום השלישי השוטרים עוברים שוב ומצווים את העם לשמור 2,000 אמה בינם לבין הארון.

 הנס 
על פי המתואר, לאחר שדרכו הכוהנים נושאי הארון במי הירדן, המים בנקודה מסוימת נעצרו מזרימתם, הפכו לחומה, ומאותה נקודה ואילך זרמו המים לכיוון ים המלח עד שנוצר מעבר יבש בקרקעית הירדן, כנגד העיר יריחו.

לאחר שסיימו בני ישראל לעבור ואחרוני הכהנים עזבו את הנהר, חזר הנהר לזרום כמקודם. .

 הצבת האבנים 
לאחר שהעם סיים לעבור את הירדן והכהנים עודם ניצבים בירדן, יהושע מצווה 12 אנשים לקחת 12 אבנים ולהניח במקום שבו ישנו בלילה כדי להיות לאות לדורות הבאים. בנוסף יהושע מקים 12 אבנים בתוך הירדן.

 מטרות מעבר הירדן 
הפסוקים מתארים שלוש מטרות לנס מלבד המטרה הברורה של עצם הכניסה לארץ ישראל:

 להוכיח שה' נמצא עם יהושע כאשר היה עם משה,.
 להוכיח לישראל שה' נמצא איתם ויוריש את עמי הארץ מפניכם, .
 להראות לגויים את כוחו של ה', .

 מאורעות מקבילים בתנ"ך 
ישנם הקבלות רבות בין מעבר הירדן בימי יהושע לקריעת ים סוף, וכן למעבר הירדן על ידי אלישע ואליהו בהן הקבלות ספרותיות וכן הקבלות בתוכן ובמטרות הנס. גם יהושע משווה בדבריו במפורש בין נס מעבר הירדן לנס קריעת ים סוף. ע"פ שלום-גיא באות ההקבלות ללמד על תהליך של החלפת מנהיג. כאשר אלישע עובר את הירדן לבדו על ידי אדרת אליהו מתגלה לבני הנביאים שאלישע קיבל את רוח אליהו. ההקבלה לקריעת ים סוף שגרמה לעם להאמין למשה , מלמדת את עם ישראל שיהושע הוא ממשיכו של משה.

בשלושת הסיפורים נדרש מהאדם לבצע פעולה פיזית שתלויה בחפץ כלשהו שתגרום לנס, משה משתמש במטה, יהושע בארון הברית ואליהו ואלישע באדרת. שלום-גיא מסבירה שהמקרא בא ללמד אותנו על הצורך בשותפות האנושית בנס.

נס בקיעת הירדן מוזכר גם בספר תהלים ונכלל בקריאת ההלל ומשולב כחלק מן ההלל בהגדה של פסח:

 מאורעות מקבילים בברית החדשה 
סיפור טבילת ישו מתרחש על פי המסורת הנוצרית במקום מעבר הירדן, ומסמל גם הוא מעין העברה של מנהיגות רוחנית מיוחנן המטביל אל ישו.

 סיפור מעבר הירדן ע"פ המחקר הספרותי 
הפסוקים במקרא העוסקים במעבר הירדן מלאים בחזרות וסתירות ולא תמיד ברור מהו סדר הפסוקים. חוקר המקרא יאיר זקוביץ מונה כמה קשיים בפסוקים וטוען שהסתירות מעידות על כך שלסיפור ישנו כמה מקורות שונים והסתירות נובעות מתוך ניסיון להרכיב את המקורות לסיפור אחד.

אלי עסיס טוען שהסיפור כתוב משלוש זוויות שונות שמדגישות את שלוש המטרות השונות של הנס. בנוסף עצם הבלבול כשלעצמו הוא אמצעי ספרותי שנועד להדגיש את הבלבול וההתרגשות.

יהושע רייס מסביר שהמבנה הספרותי בא להדגיש את החגיגיות של הנס מכיוון שמעבר הירדן לא מרשים כשלעצמו הרי אנו רואים במקומות נוספים במקרא שבזמנים אחרים הירדן לא היה מלא על גדותיו ואנשים עברו אותו ברגלם. בנוסף החזרתיות מדגישה שהכל נעשה ע"פ ה'.

 בספרות הרבנית 
בתלמוד מובא מדרש ובו מחלוקת לגבי פרטי הנס:
 רבי יהודה סבור שמקום המעבר היה שנים עשר מיל על שנים עשר מיל כנגד שבטי ישראל.
 רבי אלעזר ברבי שמעון חלק עליו וטען שהמים נערמו לגובה של יותר מ-300 מיל.

אמנם נחלת שניים וחצי השבטים היא בעבר הירדן המזרחי, אך יוצאי הצבא שבהם הצטרפו למעבר הירדן ולכיבוש הארץ, כמו שהתחייבו למשה. בעבר הירדן נשארו הנשים והטף והם לא השתתפו במעבר הירדן.

ע"פ סדר עולם רבה ההכנות ליציאה לדרך לירדן מתרחשות החל מו' בניסן סוף ימי אבל משה.

ע"פ יהודה קיל במקביל להכנות יהושע שולח את המרגלים ליריחו, אך בסדר עולם רבה מופיע ששליחת המרגלים נעשתה כבר בה' בניסן.

איורי מעבר הירדן

קישורים חיצוניים

 פרק ג ופרק ד בספר יהושע, באתר ויקיטקסט
 יהודה איזנברג, מעבר הירדן, באתר דעת
 שמעון קליין, מעבר הירדן, מעבר הירדן (2), בין מעבר הירדן לקריעת ים סוף, באתר של ישיבת ברכת משה
 מבנה מעבר הירדן, מאמר בוויקיטקסט
 גילי צרפתי, נס מעבר הירדן, באתר של מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא

הערות שוליים

קטגוריה:נסים בתנ"ך
קטגוריה:מאורעות בספר יהושע
קטגוריה:אירועים בחודש ניסן