פרנק שרווד רולנד

פרנק שרווד רולנד (באנגלית: Frank Sherwood Rowland; 28 ביולי 1927 – 10 במרץ 2012) היה חוקר בתחום הכימיה אמריקאי אשר עסק בכימיה של אטמוספירה וקינטיקה כימית. פרופסור לכימיה באוניברסיטת קליפורניה באירוויין. בשנת 1995 זכה בפרס נובל לכימיה יחד עם מריו מולינה ופול קרוצן.

למד בהדרכתם של וילארד ליבי, אדוארד טלר והרולד יורי, ושיתף פעולה עם מריו מולינה במחקר על הסכנות הסביבתיות של כלורופלואורוקרבון (CFC, "פריאון"), כמו היכולת שלו לתרום להידלדלות שכבת האוזון. זו הייתה עבודתו הידועה ביותר, וממצאיה של עבודה זו הביאו לשינויים בינלאומיים בתעשייה הכימית.[TC1]

 ביוגרפיה 
 ילדות ומשפחה 
רולנד נולד בדלאוור, אוהיו. אביו, סידני ארצ'יבלד רולנד, היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת וסליאן באוהיו, שבה לימים התחנך רולנד. אמו, מרגרט ויס דרייק רולנד, הייתה מורה ללטינית.

ב-1952 נישא רולנד לג'ואן לונדברג, ונולדו להם שני ילדים - בתו אינגריד, שהייתה היסטוריונית אומנות, ובנו ג'פרי.

 לימודים 
את לימודיו היסודיים והתיכוניים למד בחינוך מואץ בבתי הספר הציבוריים בדלאוור, וסיים את לימודיו מספר שבועות לפני גיל 16. הצד האקדמי של בית ספר התיכון היה פשוט בעבור רולנד, ולכן בכמה קייצים של שנות העשרה המוקדמות שלו, המורה למדעים בתיכון הטילה עליו משימה להתנדב בהפעלת תחנת מזג האוויר המקומית. זו הייתה החשיפה הראשונה שלו לניסויים שיטתיים ואיסוף נתונים.

רולנד התחנך בעיר הולדתו באוניברסיטת וסליאן אוהיו (תואר ראשון, 1948) ובאוניברסיטת שיקגו (תואר שני, 1951; דוקטורט, 1952). הוא החזיק משרות אקדמיות באוניברסיטת פרינסטון (1952-1956) ובאוניברסיטת קנזס (1956-1964) לפני שהפך לפרופסור לכימיה באוניברסיטת קליפורניה באירווין, בשנת 1964. באירווין, בשנת 1970, הוא החל לעבוד עם מריו מולינה. בשנת 1978 נבחר רולנד להאקדמיה הלאומית למדעים.

 פרסים ואותות כבוד 
 מדליית טולמן – 1976
 פרס טיילר על הישגים לשיפור איכות הסביבה – 1983
 פרס יפן – 1989
 פרס פטר דייבי בכימיה פיזיקלית – 1993
 מדליית רוג'ר רוול –1994
 פרס נובל לכימיה – 1995

 מחקר 
תחושת דאגה גדולה השתררה בשנת 1974, כאשר הקהילה הבינלאומית נחשפה להיפותזה שהעלו שרווד רולנד ומריו מולינה, לפיה שכבת האוזון מאוימת על ידי הפליטות המתמשכות של גזי פריאון (השם המסחרי של CFC, מולקולות כלורו - פלואורו-קרבונים), קבוצת כימיקלים תעשייתיים שהשימוש בה היה נפוץ מאוד. רולנד ומולינה שיערו כי גזי CFC משתלבים עם קרינת שמש ומתפרקים בסטרטוספירה, משחררים אטומים של חד תחמוצת כלור וכלור, ומסוגלים להשמיד מספר גדול של מולקולות אוזון. מחקרם, פורסם לראשונה במגזין Nature בשנת [TC2] 1974, ביוזמת החקירה הפדרלית של הבעיה. בשנים 1975 ו-1976 נערכו מחקרים נוספים אשר תמכו בהיפותזה של רולנד ומולינה והעמיקו את הבנת נושא הידלדלות
שכבת האוזון. האקדמיה הלאומית למדעים הסכימה עם הממצאים שלהם בשנת 1976, ובשנת 1978 תרסיסים מבוססי CFC נאסרו בארצות הברית.
אימות נוסף של עבודתם הגיע במחצית שנת 1980, יחד עם הגילוי של מה שנקרא "החור באוזון" שמגן על אנטארקטיקה. בשנת 1987 פרוטוקול בינלאומי שאסר את הייצור של גזים המדללים את שכבת האוזון נידון על ידי האומות המאוחדות במונטריאול.[TC3]

 לקריאה נוספת 
 "מחקר רדיוכימי: דו"ח התקדמות, מ-1 באוקטובר 1974 עד 30 בספטמבר 1975", אוניברסיטת קליפורניה, אירווין, ארצות הברית מחלקת האנרגיה (באמצעות הוועדה לאנרגיה האטומית), (1975).
 "מחקר בכימיה קינטית: דו"ח התקדמות, מה-1 ינואר 1978 עד 30 בספטמבר 1978", אוניברסיטת קליפורניה, אירווין, ארצות הברית מחלקת האנרגיה, (1978).
 "מחקר בכימיה קינטית. דו"ח שנתי, 1993", אוניברסיטת קליפורניה, אירווין, ארצות הברית מחלקת האנרגיה, (1993). "מחקר בכימיה קינטית. דו"ח שנתי, 1994", אוניברסיטת קליפורניה, אירווין, ארצות הברית מחלקת האנרגיה, (1 ביוני 1994).
 Stratospheric sink for chlorofluoromethanes: chlorine atom-catalysed destruction of ozone, MARIO J. MOLINA & F. S. ROWLAND, nature (june 28, 1974)

 קישורים חיצוניים 

 NNDB, הערך: שרווד רולנד
 אתר המשרד לאיכות הסביבה, פרוטוקול מונטריאול בדבר חומרים המדללים את שכבת האוזון



 הערות שוליים 

קטגוריה:סגל אוניברסיטת קנזס
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכימיה
קטגוריה:זוכי פרס נובל אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה באירוויין
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:עמיתים זרים בחברה המלכותית
קטגוריה:כימאים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:זוכי פרס יפן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וסליאן של אוהיו
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:זוכי פרס דיקסון במדעים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1927
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2012