סיזיגיות

באסטרונומיה, סיזיגיות (משמעות מהמילה היא מיוונית העתיקה suzugos (בכתב עתיק "σύζυγος"), שמשמעותו "רתומים ביחד") היא תצורת קו ישר של שלושה גרמי שמיים במערכת הכבידה.
המילה משמשת לעיתים קרובות בהתייחסות לשמש, כדור הארץ, וגם הירח או כוכב לכת אחר, במקרה האחרון יש שתי אפשרויות התקבצות וניגוד. ליקויי שמש וירח להתרחש בזמנים של סיזיגיות, כפי שעושים מעברים והסתרות. המילה מיושמת לעיתים קרובות כאשר השמש והירח הם במצב של התקבצות (ירח חדש) או ניגוד (ירח מלא).

המילה סיזיגיות משמשת לעיתים קרובות באופן רופף לתיאור תצורות מעניינות של כוכבי לכת באופן כללי. לדוגמה, מקרה אחד כזה אירע ב-21 במרץ 1894 סביב 23:00 GMT, כאשר מרקורי עבר את השמש (כפי שניתן היה לראות מונוס), ומרקורי וונוס עברו בו זמנית את השמש כפי שניתן היה לראות משבתאי. בנוסף לכך המילה משמשת גם כדי לתאר את המצבים שבהם כל כוכבי הלכת נמצאים באותו הצד של השמש למרות שהם לא בהכרח בקו ישר, כמו שקרה ב-10 במרץ 1982.

ב-3 ביוני 2014, הרובר "סקרנות"  צפה ממאדים בכוכב הלכת מרקורי עובר את השמש, ובכך חזה בפעם הראשונה בכוכב לכת העובר גוף שמיימי שאינו כדור הארץ.

 התקבצות, מעברים, וליקויים 
סיזיגיות לפעמים מובילה למעבר, התקבצות או ליקוי.
 התקבצות מתרחש כאשר גוף גדול, עובר מול גוף קטן יותר.
 מעבר מתרחש כאשר גוף קטן עובר מול גוף גדול יותר.
 במקרה שבו הגוף הקטן יותר עובר באופן קבוע גוף גדול יותר, התקבצות נקרא גם ליקוי משני.
 ליקוי מתרחש כאשר גוף נעלם לגמרי או חלקית מן העין, או על ידי התקבצות, כמו ליקוי חמה, או על ידי מעבר בצלו של גוף אחר, כמו בעת ליקוי ירח.
מעברים והתקבציות של השמש על ידי הירח של כדור הארץ נקראים ליקויי שמש ללא קשר אם השמש נחסמת באופן מלא או חלקי. ובהרחבה, מעברים של השמש על ידי לוויין של כדור הארץ עשויים גם להיקרא ליקויים, כמו המעברים של פובוס ודימוס המוצגים בphotojournal JPL של נאס"א, גם כשהמעבר של הלוויין בצל של כדור הארץ, כמו בליקוי זה של פובוס. ליקוי הטווח משמשים גם באופן כללי יותר לגופים עוברים אחד מול השני. לדוגמה, "NASA Astronomy Picture of the Day" מתייחסת להיתקבצות הירח ושבתאי .

 השפעה 
השפעות הכבידה של כוכבי הלכת בסיזיגיות, במיוחד בהשפעות של כדור הארץ, עדיין נחקרות. זה ידוע שהלחץ הכבידה על הירח בסיזיגיות שמש-כדור הארץ-ירח יכול לעורר רעידת ירח, אירוע סייסמיים על הירח הדומים במובנים מסוימים לרעידת אדמה. עד כה, לא נמצאו ראיות כי הקו הישר שמש-כדור הארץ-ירח יכול לעורר רעידות אדמה, ואין זה סביר כי יש קשר בין הקו הישר ורעידות אדמה. זאת משום שכדור הארץ הוא בעל מסה של פי 82 מהירח, ולכן כוח הכבידה המופעל מהירח על כדור הארץ הוא זניח בהשוואה למסה של כדור הארץ.

אין מחלוקת לגבי ההשפעה של קו ישר על גאות ושפל של אוקיינוס. הקו הישר מייצר קפיצת גאות חזקה יותר בשל ההשפעה הכבידתית המשולבת של כבידת השמש עם כבידת הירח. קפיצת גאות וקפיצת שפל (הגאות והשפל הגבוהות ביותר) מתרחשת בירח מלא וירח חדש כאשר גאות גְבָב (הגאות והשפל הנמוכות ביותר) מתרחשות כאשר השמש והירח הם בזווית ישרה ברבעונים הראשון והשלישי של המחזור של הירח. קפיצת הגאות ושפל וגְבָב גאות ושפל הם כ-20% גבוהים יותר ונמוכים יותר, בהתאמה, מגאות ושפל רגילים.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ליקויים אסטרונומיים