מעכה בת אבישלום

מַעֲכָה בַּת־אֲבִישָׁלוֹםבחלק מהכתובים "אבשלום" ללא יו"ד היא דמות מקראית, המוזכרת בספרים דברי הימים ומלכים. לפי הכתוב, היא הייתה אשת מלך יהודה, ואף נשאה בתואר "גְּבִירָה",תואר סמלי של אשת המלך הראשית, כמו תואר מלכה. התואר נשמר גם אצל אם המלך אחר מות בעלה המלך הקודם, כדוגמת התואר אצל איזבל בימי מלכות יורם בנה אך לא ברור איזה מלך בדיוק היה בעלה ואיזה היה בנה, ויש בנושא מחלוקת בין פרשני התנ"ך.

בתנ"ך
ספר דברי הימים מכיל מקורות שונים, שלכאורה אף סותרים זה את זה, לגבי מעכה. מצד אחד, נכתב שמעכה בת אבשלום הייתה אשתו האהובה של המלך רחבעם, ואם בנו אביה:

מצד שני, בהמשך הספר נראה שאימו של אביה הייתה אישה אחרת, ומעכה היא בכלל אם בנו אסא:

בספר מלכים נאמר גם על המלך אביה (שנקרא שם אֲבִיָּם) וגם על בנו המלך אסא .

 במפרשים 
זהות בעלה
את הכתוב על מעכה בתנ"ך ניתן להסביר בשתי שיטות:
 מעכה בת אבישלום הייתה אשת אביה ואימו של אסא, ואילו אֵם אביה הייתה "מִיכָיָהוּ בַת־אוּרִיאֵל מִן־גִּבְעָה" (ואלו שתי נשים שונות).
 מעכה בת אבישלום הייתה אשת רחבעם ואימו של אביה (וגם של עתי, זיזא ושלומית), והיא מזוהה עם "מִיכָיָהוּ בַת־אוּרִיאֵל".לפי שיטה זו, מסתבר שהשם "מִיכָיָהוּ" הוא בעצם גרסה תאופורית (עם סיומת יָהוּ) לשם "מעכה", ואוריאל יכול להיות זהה לאבשלום או בנו של אבשלום. פעמים רבות התנ"ך מייחס אדם אחר סבו ומדלג על ייחוס אביו, אם הסב היה חשוב מהאב, כפי שכתב הרד"ק. לפי שיטה זו, שם אימו הביולוגית של אסא לא מוזכר בתנ"ך.

השיטה הראשונה מזוהה עם פירושו של רש"י. לדבריו, שמה המקורי של אֵם אביה היה "מִיכָיָהוּ בַת־אוּרִיאֵל", אבל אחרי שבנה אביה התחתן עם מעכה בת אבישלום, שינו את שמה של מיכיהו לשם של כלתה:

בשיטה זו אחזו גם רבי אברהם בן הרמב"ם, מהרש"א והחיד"א.

לעומת זאת, השיטה השנייה מזוהה עם פירושו של הרד"ק. לדבריו, מעכה נקראה "אֵם אסא" למרות שלמעשה הייתה סבתו, ובכלל מקובל בתנ"ך להתייחס לסבים כאל הורים:

בשיטה זו אחזו גם תרגום דברי הימים, רלב"ג, אברבנאל, המצודות, מור וקציעה, הפלאה, רש"ש, מלבי"ם ושמואל ייבין.

 מהי ה"מפלצת" 
בתנ"ך מסופר שמעכה , שאותה אסא כרת ושרף. המילה "מִפְלֶצֶת" לא מופיעה במקומות אחרים בתנ"ך, ולפיכך הפרשנים חלוקים במה בדיוק מדובר.

השורש פ-ל-צ משמש בתנ"ך לשון יראה ורעדה, ולפי זה מסבירים רבי יונה אבן ג'נאח והרד"ק כי השם נגזר מהיראה שחשו עובדי האשרה מפניה. לעומת זאת, הרלב"ג מסביר באופן הפוך: עבודה זרה מביאה את עובדיה לידי פחד ואימה. בתרגום השבעים תורגמה ה"מפלצת" כמקום לפולחן סתרים שעשתה מעכה לאשרה.

לפי רב יוסף בתלמוד, המפלצת היא "כמין זכרות" שעשתה מעכה, . בדומה לכך הירונימוס מפרש כי המפלצת היא פסל של האל פריאפוס (שהוא בעל פאלוס גדול) שהציבה מעכה ליד האשרה. הרלב"ג מסביר שזהו בניין לכבוד האשרה.

חוקרים מודרניים סבורים שהיה זה גזע אילן או עמוד עץ ששימש בפולחן האשרה.

 זיהויה עם תמר בת אבשלום 
שמו של אביהָ של מעכה, אֲבִישָׁלוֹם, כמעט זהה לשמו של אַבְשָׁלוֹם מספר שמואל, בנו של דוד המלך שמרד בו. סיכוי סביר שמדובר באותו אדם:
 כאמור לעיל, ב נכתב שרחבעם היה נשוי למעכה בת־אַבְשָׁלוֹם, ששם אביה זהה ממש לזה של אבשלום בן־דוד. לפי השיטה השנייה, ואף לפי דעת רש"י ששם זה ניתן לאשת רחבעם על שם כלתה ואבי כלתה, הרי שמעכה בת־אבישלום היא באמת בת אַבְשָׁלוֹם.
 נשותיו האחרות של רחבעם, , היו גם הן מבית דוד, ולפיכך מסתבר שהוא נשא גם את בת אבשלום דודו.
 לאבשלום בן־דוד באמת הייתה בת: . אין זה מן הנמנע שלבתו של אבשלום היו שני שמות, תמר ומעכה. אפשרות אחרת היא שאוריאל היה בנו או נכדו של אבשלום, ומעכה מיוחסת אחר סבה אבשלום משום חשיבותו.
 ידוע שהשם "מַעֲכָה" היה קיים במשפחת אבשלום: אימו הייתה מַעֲכָה בת תלמי.

הערות שוליים

 אילן יוחסין 

קטגוריה:נשות מלכי יהודה
קטגוריה:בית דוד