אריה ארליך

אריה ארליך (נולד בט"ז באלול ה'תשמ"ז, 10 בספטמבר 1987) הוא עיתונאי, פובליציסט ושדרן רדיו חרדי ישראלי, חסיד חב"ד. עורך המגזין של שבועון "משפחה".

ביוגרפיה
נולד לדליה ולעידו ארליך-ובר בשכונת בתי אונגרין הסמוכה למאה שערים בירושלים. ארליך התחיל את דרכו בעיתונות בהיותו תלמיד בישיבה בבני-ברק, אז פרסם טורי דעה בשבועון 'כפר חב"ד'. בהמשך כתב בשבועון 'שעה טובה'. בשנת 2009 הצטרף לצוות כותבי המגזין "משפחה" שם שימש כפרשן. ב-2012 התמנה לסגן עורך המגזין, ביוני 2014 עבר לפרסם טור פובליצסטי שבועי בחלק המגזין ובפברואר 2020 התמנה לעורך המגזין. במקביל, בשנים 2010–2013 שימש כאחד מעורכיו של אתר האינטרנט "בחדרי חרדים".

בשנים 2011–2013 הגיש את התוכנית "סוגרים שבוע" ברדיו קול חי. בהמשך הגיש יחד עם יוסי אליטוב את התוכנית "חמישי בשניים" ברדיו קול חי. החל מפברואר 2018, מגישים השניים את התוכנית "אליטוב וארליך" המשודרת מדי יום חמישי בכאן ב'.

בשנת 2021 נכלל ברשימת העיתונאים החרדים שנבחרו ב'דה מרקר' לרשימת 100 המשפיעים ברשת, ולאחד העיתונאים החרדים המשפיעים באתר 'חרדים 10'.

במהלך מלחמת חרבות ברזל התגייס לצה"ל כחלק מקבוצה חרדית במסגרת גיוס שלב ב' לגילאי 26 ומעלה. ארליך משרת כחייל מילואים בענף זיהוי וקבורה של הרבנות הצבאית.

 פעילות תקשורתית 
ארליך מרבה להתארח בתוכניות רדיו וטלוויזיה בהן הוא משמש פרשן פוליטי ופרשן לענייני חרדים. מעת לעת הוא מפרסם מאמרי דעה על יחסי דת ומדינה בכלי תקשורת בישראל. לעיתים קרובות (כאחת לשבוע) הוא מפרסם טורים פובליציסטיים בידיעות אחרונות. בטוריו התפלמס בין היתר עם הביקורת על הגישה החרדית במאבק במגפת הקורונה בישראל, וקרא להקמת ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון הר מירון.

מאמרו "היהודי הנצחי" שהתפרסם בנובמבר 2015, עסק בעובדה שהציבור החרדי הוא אחד הנפגעים הבולטים בגל פיגועי הטרור של 2015. "היהודי הנצחי", עורר סערה בכלי התקשורת, לאחר שהובן ממנו כי הוא מבקש מהערבים שלא לפגוע בחרדים אך מתיר את דמם של האחרים, בפרט אלו העולים להר הבית. שבוע לאחר מכן פרסם ארליך טור התנצלות.

במהלך הבחירות לכנסת ה-25 ערך ריאיון משודר עם המועמד לראשות הממשלה בנימין נתניהו וקודם לכן אף ראיין אותו מספר פעמים לעיתון 'משפחה', אולם בספטמבר 2023 תקף בחריפות את נתניהו ואף כתב בחשבון ה-X שלו "הגיע זמן גנץ" - ציוץ שחולל סערה תקשורתית.

בינואר 2023, בעיצומה של הסערה סביב הרפורמה המשפטית, ערך ארליך ריאיון פולמוסי מקיף עם נשיא בית המשפט העליון לשעבר פרופ' אהרן ברק, יחד עם אהרן קליגר מעיתון 'משפחה'. הריאיון הכה גלים לאחר שבסיומו הציע ארליך לברק להניח תפילין, וברק נענה להצעה. התמונות והסרטון בהן נראה ברק עטור בתפילין כאשר ארליך קורא עמו את פסוקי קריאת שמע, התפרסם במהירות בתקשורת הישראלית ועורר דיון תקשורתי ער שנמשך שבועות מספר.

ארליך ניהל מאבק בעיקר בטוויטר נגד מדיניות עיריית ירושלים בנוגע לסלילת כבישי העיר, כאשר לדבריו, המדיניות היא "סיוט לנהגים" ואין תוכנית מותאמת לתחבורה תקינה. כמו כן, ארליך מוביל מאבק לאימוץ מודל מתווה מירון ה'תשפ"ג בהילולת האור החיים בהר הזיתים, ועל פי התוכנית הילולת האור החיים תנוהל על ידי סדרנים ממוצא חרדי.

מאבק נוסף שמנהל ארליך ברשתות ובעיתון 'משפחה' תוקף את הרפורמה בתחבורה הציבורית שהובילה שרת התחבורה מירי רגב אשר לדבריו הכפילה את מחירי הנסיעות ב'חופשי חודשי' לילדי הערים ביתר עילית, מודיעין עילית ועוד ערים חרדיות. ארליך גם ידוע באמירותיו החלוציות בנושא פגיעות מיניות במגזר החרדי ובשנתיים האחרונות פרסם מספר מאמרים ביניהם ״לא נוכל להתעלם״ שיצא לאור במגזין 'משפחה' לאחר פרשיית חיים ולדר.

בחודשים מאי-יוני 2025 פרסם ב'משפחה' סדרת טורים בנושא השידוכים במגזר החרדי, שגררה שיח מגזרי ער ברשתות החברתיות ובמאות מכתבים ששוגרו למערכת העיתון. ארליך קרא למסד את עבודת השדכנים ולהעלות את שכרם לאחר עשרות שנות קיפאון, וכן להדוף סטיגמות שונות בתחום השידוכים במגזר. במאמרו "הורים, זוזו הצידה" קרא להורים לתעדף את טובת הבן או הבת על פני יוקרת המשפחה ותדמיתה. לדבריו, הוא נדרש לנושא בעקבות פניית דיינים בכירים אליו לנוכח משבר השידוכים במגזר. בעקבות קריאתו הוקמו מיזמים והותקנו תקנות לייעול השידוכים בחצרות חסידיות שונות.

בעיתון "משפחה" פרסם ארליך ראיונות אישיים ופרופילים על כ-100 אדמו"רים ומנהיגי ציבור חרדים, בהם הרב עובדיה יוסף, הרב ברוך מרדכי אזרחי, הרב דב לנדו, הרב משה הלל הירש והאדמו"רים מסאטמר רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים ורבי אהרן טייטלבוים. את האחרון ראיין ארליך פעמיים - בפעם השנייה בתמוז תשפ"ד, על רקע ביטול חוק הגיוס, בו אמר האדמו"ר כי חזה את המשבר הזה, וכי הוא לא רואה פתרון. בנוסף, ארליך מפרסם בגיליונות החג של "משפחה" סדרת כתבות על חצרות חסידיות.

ארליך מגיש מספר סדרות פודקאסט בשתי שפות. בניסן ה'תשפ"ב הוא השיק ביחד עם משה ויסברג סדרת פודקאסטים בשם פארענצ'עס, על אפיקי ההתפשטות החסידית מהבעש"ט עד לימינו והחצרות החסידיות הבולטות, משנתן ומנהגיהן. במסגרת 'פארענצ'עס' פרסם ארליך כ־40 פרקים שכל אחד מהם עוסק בחצר אחרת בעולם החסידי. בנוסף, הוא מגיש סדרה ביידיש בשם 'וואס הערצאך' ביחד עם וולווה קירשנבוים, הזוכה לפופולריות בקרב הציבור החרדי בארצות הברית ובריטניה.
בשנים תשפ"ג-תשפ"ה הנחה את ההתוועדות המרכזית של אירועי י"ט בכסלו בבנייני האומה, צמאה.

 חיים אישיים 
ארליך נשוי ואב לשבעה ילדים. מתגורר בעיר ביתר עילית. אחיו הוא העיתונאי שניאור ובר ששימש העורך הראשי של העיתון "מרכז העניינים".

ספריו
 עבדי משה, מסכת חייו של המשפיע הרב משה ובר (2016)
 ברגע האמת, (חיבור משותף עם שלום ירושלמי ויוסי אליטוב) הרבי מלובביץ' והדיאלוג המדיני-ביטחוני עם מקבלי ההחלטות בישראל, הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר (2017)
נשמת ירושלים: דמויות, מקומות ורגעים בחצרות ירושלים ושכונותיה (חיבור משותף עם הצלם ברוך יערי). ספטמבר 2019, הוצאת פלדהיים
הגדת אור החיים (חיבור משותף עם יוסי אליטוב), 'חג הפסח ויציאת מצרים במשנת רבינו חיים בן עטר', הוצאת 'הנר המערבי' (2024)
אור החיים והשבת (חיבור משותף עם יוסי אליטוב) 'יום שבת קודש במשנת רבינו חיים בן עטר', הוצאת 'הנר המערבי' (2025)

קישורים חיצוניים

 אליטוב וארליך - דף התוכנית, באתר כאן ב
 הפודקאסט פארענצ'עס, באתר משפחה
 אבי גרינצייג, אחד על אחד • מצייץ בקול רם: הכירו את אריה ארליך, בחדרי חרדים



 עודד הרוש, ללא רכילות ותמונות נשים: אריה ארליך בראיון מיוחד על העיתונות החרדית, ו' אדר ב' ה'תשפ"ב, הידברות 

 דוד רוטנברג, איש 'משפחה': 5314 מילה על כל מה שלא ידעתם על אריה ארליך, אתר חרדים 10, י"ח תשרי תשפ"ג
 מה יגרום לחרדים להתגייס? המנגנון של אריה ארליך, יוטיוב 
 לשמוח בפורים למרות האסון? להתיישב בעזה? בזמן הזה עם אריה ארליך, יוטיוב 
 אריה ארליך - סגן עורך, עיתון משפחה | כנס ירושלים בשבע 16, יוטיוב 

הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים חרדים ישראלים
קטגוריה:סופרים חרדים
קטגוריה:סגל משפחה
קטגוריה:פרשנים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:סגל רדיו קול חי
קטגוריה:עיתונאים ושדרנים חסידי חב"ד
קטגוריה:ביתר עילית: אישים
קטגוריה:בתי אונגרין: אישים
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987