מנטה ענק

מַנְטָה ענק או מַנְטָה קִצְרַת-סְנַפִּיר (שם מדעי: Mobula birostris) היא מין של מנטה שחי בימים טרופיים בכל רחבי העולם. היא הבטאי הגדול ביותר בעולם.

מאפיינים
מנטת הענק שייכת למשפחת הטחניים, תת-משפחת הכנפתניים והיא מין הבטאי הגדול ביותר ומבין הדגים הגדולים בעולם – משקלה יכול להגיע ל-3,000 ק"ג ואורכה ל-7 מטרים. מין זה נחשב למין נודד הנמצא לרוב באזורים טרופיים וסובטרופיים, כלומר אינו מתביית בנקודה אחת כל חייו. היות שאין להם עצמות רבות מלבד שיניים היה קושי למצוא מאובנים שלהם, אך כיום הטענה הרווחת היא שמנטת הענק של היום התפתחה לפני כ-5 מיליון שנים אך אבותיה התפתחו בתור הקרטיקון, כ־150 מיליון שנה לפני זמננו.

לא פשוט למצוא מידע בנוגע לאבולוציה של מנטות ומנטה ענקית בפרט, זאת מכיוון שהשלד שלהן עשוי סחוס ולא עצמות, ולכן אינו משאיר חותם מאובני. עם זאת, ידוע לנו שכל סוגי המנטות נמצאים באותו מצב אבולוציוני כבר זמן רב מאוד (בדומה לכרישים), ולמינים השונים ישנם אבות קדומים משותפים. העץ הפילוגנטי של סדרת-העל של מנטת הענק – הבטאים, מתחלק לשלושה ענפים עיקריים: תריסנאים, חשמלנאים וטחנאים – שהוא הענף אליו משתייכת מנטת הענק. בנוסף, ידוע לנו כי הגורם העיקרי לספיאציה במין זה הוא תנועת הלוחות הטקטוניים ושינויים בסירקולציית האוקיינוסים.

תפוצה והתנהגות
אזורי המחיה העיקריים של מין זה הם טרופיים וסובטרופיים, בין קו הרוחב 35 צפון ו-35 דרום. הם לא נוהגים לרדת מתחת ל-120 מטר מתחת לפני המים, ולא נמצאה העדפה בין אזורים קרובי חוף והים הפתוח, מכיוון שזהו מין נודד וחולש לאורך חייו על אזורים רבים במרחב הטרופי והסוב-טרופי.

תצפיות ומחקר הראו כי טמפרטורת המים היא פקטור מהותי בנדידת המנטות: הטווח נע בין 21–30 מעלות והטמפרטורה האופטימלית היא 26 מעלות מכיוון שזוהי הטמפרטורה האידיאלית עבור הפלנקטון שהוא המזון העיקרי של מנטת הענק, כמו כן הנדידה היא מנגנון התמודדות עם שינויי הטמפרטורות שכן הדבר משפיע על זמינות המזון. מכיוון שאזורים בהם המים פוריים יותר מבחינת מזון מהווים נקודות התקבצות של קבוצות מנטות אלו יהיו גם האזורים בהם בדרך כלל יבחרו להתרבות, לרוב בכל עונת רבייה תישא נקבת המנטה גור אחד והלידה תהיה במים רדודים על מנת להימנע מטורפים הנמצאים בים הפתוח. בשל גודלם המסיבי הטורפים היחידים המהווים סכנה עבורם הם כרישים גדולים, חלק ממנגנון ההגנה שלהם הוא קשקשים דמויי שיניים הנמצאים בחלקים מסוימים על עורם.

מנטת הענק משתייכת למחלקת מחויצי הזימים, כחלק מהתבוננות בהתאמת מין זה מבחינה אבולוציונית ניתן לראות כי המינים הענקיים המשתייכים למחלקה זו מאופיינים בשתי תכונות אבולוציוניות מעניינות – מזותרמיות והזנה על יד סינון. ההערכה היא ששינוי זה התרחש בין בעידן הקנוזואיקון בין תקופת הפלאוקן והאאוקן) לגבי תת-המשפחה הכנפתניים, ההנחה היא שככל הנראה השינוי התרחש לפני כ-5.50–6.56 מיליון שנה.

היות שמנטת הענק היא בעל חיים ימי, ואת עיקר חייה היא מעבירה במעמקי האוקיינוסים, היא נמצאת בעיקר במים עמוקים בלב ים. לעיתים היא מגיעה למים רדודים על מנת להשריץ. קיימות עדויות כי מנטת הענק יחסית ידידותית כלפי בני אדם אך לרוב תימנע מקרבה.

מנטת הענק היא מין הטרוטרופי מכיוון שניזון מאורגניזמים הנקראים פלנקטון. הם ניזונים מסינון כמויות מים גדולות כאשר הם לוכדים סוגי פלנקטון שונים. הטורפים היחיד שמהווים איום למנטת הענק הם כרישים גדולים ולווייתני קטלן.

מנטת הענק נמצאת בתחרות עם פלנקטיבורים אחרים, ביניהם בעיקר לווייתנים כמו כריש ענק. התחרות פוגעת במלאי הזמין לכל מין בנפרד ועל כן השפעתה על המין שלילית. בנוסף, מנטת הענק ודג הנקרא רמורה נמצאים ביחס הדדי, שכן דג זה נדבק אל גופה של המנטה ו"רוכב" עליה. כאשר מנטה נכנסת לאזור עשיר בפלנקטון הרמורה ניזון מהשאריות. בתמורה מקבלת המנטה ניקיון יסודי מבקטריות ולכלוך והדבר תורם לשמירה על בריאותה.

מנטת הענק היא איננה מין שולט, מפתח או מהנדס מערכת אקולוגית. הסיבה שלא הפך לאחד מאלו היא שהוא מין נודד, אשר ניזון מפלנקטון בלבד אך אינו משפיע באופן ניכר על זמינותו בים, ואיננו משתנה באופן כלשהו על האזור הימי בו נמצא. בין הטורפים היחידים של מנטת הענק נמצא כריש שורי, אשר ניזון ממגוון של בעלי חיים ימיים. לכריש זה גם כן מספר טורפים מצומצם וביניהם האורקה. על כן יש יחס עקיף בין מנטת הענק הנטרפת על ידי הכריש והאורקה שטורפת אותו.

רבייה
מנטת הענק בעלת מחזור חיים פשוט והיא מתרבה בצורה מינית. זכרים ונקבות בדרך כלל מגיעים לבגרות מינית כחמש שנים לאחר לידתם. נקבת המנטה יכולה לשאת בהריון אחד בין צאצא אחד לשניים (רבייה k) והיא צפויה להיכנס להריון מספר פעמים רבות לאורך חייה.

משקל מנטת הענק ביום היוולדו הוא כ־11 ק"ג ומוטת הכנפיים שלו תהיה כ־1.1–4.1 מטרים. קצב הגדילה של מין זה נחשב מהיר יחסית שכן במהלך השנה הראשונה לחייו הוא מכפיל את גודלו וכעבור חמש שנים מיום היוולדו אמור להגיע לגודלו המלא שנע בממוצע בין 1.6–2.5 מטר לזכרים ו‐5.5–8.6 מטר לנקבות, אך מנטת הענק הגדולה ביותר כנראה הגיעה לגודל של כתשעה מטרים. בגיל חמש שנים מנטת הענק מגיעה גם לבגרות מינית, כלומר הזכרים והנקבות מוכנים להתחיל בתהליך ההתרבות הנעשה על ידי זיווג בין זכר אחד ונקבה אחת אשר תישא ולד אחד או שניים בהיריון שמשכו הוא כ-13 חודשים. הלידה נעשית במים רדודים בקרבת החוף כדי להגן על האם והגורים מטורפיהם היחידים – כרישים גדולים. הגורים נשארים במים הרדודים מספר חודשים עד שמרגישים בטוחים לצאת אל הים הפתוח. בעונת הרבייה הבאה לאחר הלידה הנקבה צפויה להיכנס שוב להיריון וכן הלאה, כלומר קצב הרבייה הוא כמעט מדי שנה. תוחלת החיים הממוצעת של מנטת הענק היא 20 שנה.

מצב שימור
רמת האיום של מנטת הענק על פי הרשימה האדומה של IUCN היא בסכנת הכחדה (Endangered). אוכלוסיית המנטה הגדולה ביותר על פי הידוע לנו כיום נמצאת באזור אקוודור אך מכיוון שזהו מין נודד החולש על אזורים רבים קשה לסווג את הכחדתו לאזור מסוים.

מנטת הענק מאוימת על ידי פעילות אנושית – דיג. הן כתוצאה מדיג ישיר של מין זה והן כתוצאה של דיג רשתות בהן היא נתפסת. הביקוש לזימים והקרניים של מנטת הענק באסיה בפרט ובעולם בכלל גבוה מאוד ועל כן דיג יתר הוא הסיבה העיקרית להידלדלות אוכלוסיית המנטות בעולם. בשל קצב ההתרבות הנמוך של מנטת הענק, האוכלוסייה לא מצליחה להתאושש מהפגיעה בה ועל כן הולכת ומצטמצמת (מערבולת ההכחדה).

מעבר לכך, למנטה מעט מאוד טורפים ולכן הם לא מהווים חלק מהותי מהאיומים. שינוי האקלים עלול באופן עקיף לגרום גם הוא להכחדת המין מכיוון שעלולה להיות לו השפעה קריטית על המערכת האקולוגית וכתוצאה מכך זמינות המזון העיקרי של המנטה, פלנקטון, עלולה להשתנות לרעה.

כ-12 מדינות בעולם הגדירו את מנטת הענק כמין מוגן, כלומר כזה שחל עליו איסור דיג, אך הדבר לא מונע דיג במקומות אחרים בעולם ועל כן מאמץ זו תורם במעט להגנה על אוכלוסיית המנטה, מעבר לכך קיימות תוכניות חינוכיות בנושא וארגונים ועמותות שלקחו על עצמם באופן פרטי את ההגנה על מין זה. באזורים בהם דייג מנטת הענק אסור, היא מהווה מין מטרייה עבור דגים כמו רמורה, אשר נוהגים להיצמד עליה.

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן יוליוס וולבאום
קטגוריה:טחניים
קטגוריה:דגים במפרץ אילת
קטגוריה:מגה-פאונה ימית
קטגוריה:דגים פאן-טרופיים