פומרניה המערבית

פומרניה המערבית (בפולנית: zachodniopomorskie) היא אחת משש-עשרה הווייוודות של פולין. שוכנת בצפון-מערב פולין, וגובלת בצפון בים הבלטי, במזרח בווייוודות פומרניה ופולין גדול, בדרום בווייוודה לובוש, ובמערב בגרמניה.

בירתה של פומרניה המערבית והעיר הגדולה ביותר בה היא העיר שצ'צ'ין, השוכנת במערבה.

 מקור השם 
ווייוודת פומרניה המערבית נושאת את שמו של האזור ההיסטורי "פומרניה", אשר הווייוודה יושבת במרכזו של אזור היסטורי זה. בפולנית מכונה האזור Pomorze, בגרמנית Pommern, ובלטינית Pomerania. שמות אלו, לדעת רוב החוקרים, קשורים לביטוי מהסלאבית עתיקה po-more, צירוף של po – אשר משמעותו "ליד" או "בסמוך", ו-more – אשר משמעותו "ים". בכך מרמז הביטוי לאפיון המרכזי של פומרניה, אזור החוף של דרום הים הבלטי. פומרניה מוזכרת לראשונה במסמך משנת 1046 במרומז, ובצורה מפורשת מספר שנים לאחר מכן. במהלך המאה ה-12 משתמשע ההיסטוריון גאלוס אנונימוס שימוש רב במונח "פומרניה" לתיאור בקירוב של האזור שאנו מכנים כיום בשם זה. לחיבוריו הייתה תרומה להפיכתו של המונח למקובל. אדם נוסף שבאותה התקופה פעל באזור היה המיסיונר הגרמני אוטו מבמברג, אשר ביצע שימוש רב בכתביו בכינוי "פומרניה".

 גאוגרפיה 
פומרניה המערבית יושבת על חציו המערבי של החוף הפולני לים הבלטי, וממנו היא משתרעת דרומה לפנים הארץ. בעוד שפלת החוף במזרח חוף הים הבלטי, בווייוודה פומרניה, צרה יחסית, כאשר זו ממשיכה מערבה אל תוך פומרניה המערבית היא מתרחבת לכיוון דרום, כאשר אגן ההיקוות של נהר האודר מנקז את מימי אזור זה ואלו שמדרום לו אל הים הבלטי. נהר הנייסה נשפך לים במפרץ פומרניה, בצמוד לגבול פולין-גרמניה של ימינו, בקצה המערבי של פומרניה המערבית. בכך במידה רבה מתלכדת פומרניה המערבית עם השפלה הרחבה של אזור פולין גדול. עוד מערבה, בשטחי גרמניה, שפלת החוף מתרחבת עוד יותר לכיוון דרום. חלקים נרחבים של פומרניה המערבית כוללים בעיקר שדות חקלאיים. בדרום הווייוודה, ובעיקר בדרום מזרחה, מצויים יערות רבים.

הטמפרטורה השנתית הממוצעת בשצ'צ'ין, בירת הוויווידה, היא 9.1 מעלות צלזיוס. החודש הקר ביותר הוא ינואר (עם טמפרטורה ממוצעת של 0.2 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 18.6 מעלות צלזיוס). הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 557.5 מ"מ.

בפומרניה המערבית יש שני פארקים לאומיים (Park Narodowy), שבעה פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-114 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).

היסטוריה
 לוח תקופות היסטוריות של פומרניה המערבית עד 990 שבטים סלאבים וגרמאנים 990-1025 המדינה הפולנית הראשונה 1025-1034  35px  הממלכה הפולנית הראשונה 1034-1227 שבטים סלאבים וגרמאנים 1227-1653  30px  דוכסות פומרניה 1653-1701  40px  נסיכות ברנדנבורג-פרוסיה 1701-1867  40px  ממלכת פרוסיה 1867-1871  40px  הקונפדרציה הצפון-גרמנית 1871-1919  40px  הקיסרות הגרמנית 1919-1933  40px  רפובליקת ויימאר 1933-1945  40px  גרמניה הנאצית 1945-1989  40px  הרפובליקה העממית הפולנית החל מ-1989  40px  הרפובליקה הפולנית השלישית מתייחס לישות הדומיננטית השלטת באזור בתקופה הנתונה.

בדרך כלל השליטה באזור נחלקה על ידי מספר ישויות שיש שונות.

בתקופת ימי הביניים היה חבל פומרניה מחולק בין האיחוד הפולני-ליטאי, ממלכת שוודיה, וממלכת ברנדנבורג-פרוסיה. עקב פוריות החבל ונגישותו לחוף הים הבלטי, כל המעצמות סביבו ביקשו לשלוט בו. במהלך השנים ישבו במקום פולנים וגםגרמנים אתניים. 

במסגרת שלום וסטפאליה עבר רוב החבל, כולל בירתו שצ'צ'ין, לשליטת ממלכת שוודיה. בשנת 1720 כבשה פרוסיה את רוב החלקים בחבל שהיו בשליטת ממלכת שוודיה, ובשנת 1815, עם סיום כיבושי נפוליון, הועברו לפרוסיה שטחים נרחבים, כל חבל פומרניה וכל חבל פרוסיה המזרחית. עם איחוד גרמניה (1871) צורף החבל לקיסרות הגרמנית, בהסכמה בין המעצמות, וזאת למרות שחלק נכבד מתושביו נותרו בעלי זהות פולנית. 

בעקבות תבוסתה של גרמניה במלחמת העולם הראשונה, הוסכם בהסכם ורסאי (1919) על העברת חלק מהחבל לידי פולין כחלק מהמסדרון הפולני, וזאת כנגד רצונה של גרמניה. עם פלישת גרמניה הנאצית לפולין בשנת 1939, נכבש חבל פומרניה המערבית על ידי הצבא הגרמני, שפעל לטיהור אתני ויישוב אזרחים גרמניים במקום. התושבים הפולנים גורשו אל מעבר לגבול, ויהודי המקום הובלו למחנות ריכוז ורובם נרצחו בשואה. 

עם סיום מלחמת העולם השנייה וקביעת קו אודר-נייסה כגבול בין גרמניה לפולין, סופח חבל פומרניה לפולין, כולל בירת החבל, העיר שצ'צ'ין, הממוקמת ממערב לקו אודר-נייסה. במסגרת תיקוני הגבולות, הועברו חלקים קטנים מהחבל, ממערב לעיר שצ'צ'ין, לשליטת גרמניה המזרחית. רוב תושבי החבל הגרמניים גורשו. עם העברת האזור לתחום השליטה הסובייטית, לימים פולין, שונו שמות הערים והאזורים השונים בו, בעלי צליל גרמני, לשמות סובייטיים ופולניים. חבל פומרניה ההיסטורי קרוי כיום "פומרניה המערבית", והוא המחוז המערבי ביותר של פולין.

ערים, יישובים ומחוזות
ערים
בפומרניה המערבית ישנם 65 ערים, עיירות וכפרים.

 הערים הגדולות בפומרניה המערבית  תמונה  סמל  שם  אוכלוסייה (2014)  מחוז 1  90px  30px  שצ'צ'ין  Szczecin  408,105  עצמאי 2  90px  30px  קושאלין  Koszalin  109,165  עצמאי 3  90px  30px  סטארגרד  Stargard  69,251  מחוז סטארגרד 4  90px  30px  קולובז'ג  Kołobrzeg  46,830  מחוז קולובז'ג 5  90px  30px  שווינואוישצ'ה  Świnoujście  41,322  עצמאי 6  90px  30px  שצ'צ'ינק  Szczecinek  40,615  מחוז שצ'צ'ינק 7  90px  30px  פוליצה  Police  33,571  מחוז פוליצה 8  90px  30px  ואלץ'  Wałcz  26,182  מחוז ואלץ' 9  90px  30px  ביאלוגרד  Białogard  24,631  מחוז ביאלוגרד 10  90px  30px  גולניוב  Goleniów  22,777  מחוז גולניוב 11  90px  30px  גריפינו  Gryfino  21,599  מחוז גריפינו

מחוזות
בפומרניה המערבית ישנם 21 מחוזות, מתוכם שלוש ערים מחוזיות.

 מחוזות פומרניה המערבית 400px סמל  שם  אוכלוסייה (2014)  שטח (בקמ"ר)  גמינות  בירה ערים מחוזיות 30px שצ'צ'ין  Szczecin 408,105 300  30px קושאלין  Koszalin 109,165 98  30px שווינואוישצ'ה  Świnoujście 41,322 197  מחוזות רגילים 30px  מחוז סטארגרד  Powiat stargardzki  120,627  1,519  10  סטארגרד 30px  מחוז גריפינו  Powiat gryfiński  83,808  1,869  9  גריפינו 30px  מחוז גולניוב  Powiat goleniowski  82,360  1,615  6  גולניוב 30px  מחוז קולובז'ג  Powiat kołobrzeski  79,636  724  7  קולובז'ג 30px  מחוז שצ'צ'ינק  Powiat szczecinecki  78,976  1,765  6  שצ'צ'ינק 30px  מחוז פוליצה  Powiat policki  75,024  665  4  פוליצה 30px  מחוז מישליבוז'  Powiat myśliborski  67,569  1,182  5  מישליבוז' 30px  מחוז קושאלין  Powiat koszaliński  66,014  1,653  8  קושאלין 30px  מחוז גריפיצה  Powiat gryficki  61,539  1,017  6  גריפיצה 30px  מחוז דראבסקו  Powiat drawski  58,260  1,764  6  דראבסקו פומורסקיה 30px  מחוז סלאבנו  Powiat sławieński  57,809  1,043  6  סלאבנו 30px  מחוז ואלץ'  Powiat wałecki  54,544  1,414  5  ואלץ' 30px  מחוז חושצ'נו  Powiat choszczeński  49,768  1,327  6  חושצ'נו 30px  מחוז ביאלוגרד  Powiat białogardzki  48,770  845  4  ביאלוגרד 30px  מחוז שווידווין  Powiat świdwiński  48,426  1,093  6  שווידווין 30px  מחוז קמיין  Powiat kamieński  47,876  1,003  6  קמיין פומורסקי 30px  מחוז פיז'יצה  Powiat pyrzycki  40,481  726  6  פיז'יצה  30px  מחוז לובז  Powiat łobeski  37,891  1,065  5  לובז

 קישורים חיצוניים  




הערות שוליים

*