בית חורון (עיר מקראית)

בֵּית חוֹרוֹן הייתה עיר קדומה בצפון־מערב הרי יהודה, ונודעה על שני חלקיה – בית חורון תחתון ובית חורון עליון.,  כעיר מקראית היא נכללה בנחלת שבט אפרים בגבול נחלת שבט בנימין.

העיר נודעה במקורות בשל הדרך מן השפלה לירושלים שעברה בה עוד מימי קדם, ובשנים האחרונות התגלו באזור ממצאים ארכאולוגיים רבים.

 שם 

שם היישוב מציין את שמו של האל הכנעני חורון.אהרן אמיר, "חורון בארץ־העברים", בתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 17 "בית חורון" הוא מקדש חורון, והיישוב נקרא ככל הנראה על שם המקדש בו.

שם העיר השתמר עד ימינו בשם הכפרים בית עור א-תחתא (בית חורון תחתון) ובית עור אל-פוקא (בית חורון עליון).אהרן אמיר, "חורון בארץ־העברים", בתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 17 על־שם היישוב הקדום קרוי היישוב המודרני בית חורון שהוקם בסמוך לאתרה של בית חורון עליון.

 היסטוריה 
המקורות הקדומים מציינים לעיתים בכפיפה אחת את בית חורון עליון ואת בית חורון תחתון, תחת השם הקיבוצי "בית חורון". על-פי ספר דברי הימים, שתי הערים הוקמו בידי שארה נכדתו של אפרים, ובוצרו בימי שלמה המלך.

 תקופת הברזל 
שמאל|ממוזער|150px|נחלות שבטי ישראלמן הממצא הארכאולוגי עולה כי בית חורון תחתון נוסד לפני בית חורון עליון. החרסים הקדומים ביותר שנתגלו בבית חורון עליון מתוארכים לתקופת הברזל, בעוד שהחרסים הקדומים ביותר שנמצאו בבית חורון תחתון הן מתקופת הברונזה המאוחרת.

בסקר ארכאולוגי שנעשה בבית חורון עליון התגלו בית בד, גת חצובה, בור מים, בריכה, טרסות, שרידי חציבה, שרידי דרך רומית, ועוד. במורד השלוחה השוכנת ממערב לגרעין הכפר, נתגלו ארבעה קברים חצובים מטיפוס האצטבאות, ובאחד מהם נתגלתה מאספה. מתוך 322 חרסים שהתגלו בכפר ונבדקו, 46% הם מתקופת הברזל ב', 12% מהתקופה ההלניסטית, 6% מהתקופה הרומית, 9% מהתקופה הביזנטית, ומתקופות מאוחרות יותר 27%.

 אזכורים מקראיים 
במלחמתו של יהושע בן נון בחמשת מלכי הדרום הושלכו משמים במורד בית חורון אבני ברד על האויבים, ושם גם הכריז יהושע "שמש בגבעון דום וירח בעמק איילון" כדי להשלים את הניצחון לפני שקיעת החמה. בהמשך ספר יהושע נזכרת העיר בתור הגבול שבין נחלת שבט בנימין ושבט אפרים.

במלחמת שאול המלך בפלשתים במכמש, נזכרת העיר כאחד המקומות בהם עברו הפלשתים: .

בספר מלכים נזכר "בית חורון תחתון", לצד גזר, כיישוב שבנה שלמה המלך אחרי בניית בית המקדש הראשון. בספר דברי הימים ב' מוזכר כי שלמה המלך בנה את שתי הערים, ושם מוסיפים כי הערים נבנו כערים מבוצרות: .

כמו כן, העיר נזכרת במלחמות אמציהו: .

 תקופת בית שני 
באזור בית חורון התקיימה בעת העתיקה הדרך הקרויה במקורות הקדומים בשם "מעלה בית חורון". דרך זו נזכרת בתלמוד הבבלי כדרך צרה ביותר, שרק אדם אחד יכול לעבור בה, ובמקום אירעו מספר ניצחונות של צבאות יהודים שניצלו את היכרותם עם השטח על מנת להביס צבאות זרים. בשנת 166 לפנה"ס, במהלך מרד החשמונאים, הביס יהודה המכבי עם קומץ לוחמים במקום את הצבא הסלאוקי. בשנת 66 לסה"נ, במהלך המרד הגדול, צבא רומי בפיקודו של קסטיוס גאלוס הובס במקום על ידי לוחמים יהודים בפיקודם של שמעון בר גיורא ואלעזר בן שמעון.

מערת קבורה משלהי תקופת בית שני (המאה הראשונה לפנה"ס עד המאה הראשונה לספירה) נחשפה במעלה המדרון הדרומי של הפסגה עליה יושב בית עור א-תחתא (בית חורון תחתון) כיום. בחזית המערה נחצבו פתח קמור ומסגרת לאבן סגירה. בתוך המערה נחצבו מספר כוכי קבורה, ונמצאו שברי חרס האופייניים לאותה התקופה.פלג, יובל (2004). בית עור א-תחתא. חדשות ארכיאולוגיות - חפירות וסקרים בישראל. גיליון 116, רשות העתיקות

בזמן מרד החשמונאים, בשנת 166 לפני הספירה, נערך במעלה בית חורון קרב מרכזי - קרב בית חורון במרד החשמונאים.

העיר נזכרת אצל יוסף בן מתתיהו, בתיאור חיכוך בין היהודים תושבי המקום לחיילים רומאיים, בתקופה שטרום פרוץ המרד הגדול.

בזמן המרד הגדול, בשנת 66 לספירה, נערך במקום קרב בין הכוחות הרומים לכוחותיו של שמעון בר גיורא - קרב בית חורון במרד הגדול.

 התקופה הביזנטית 
אב הכנסייה הירונימוס מציין כי בימיו (סוף המאה ה-4 ותחילת המאה ה-5 לספירה) בית חורון היה כפר קטן, ומוסיף במקום אחר כי שני היישובים, בית חורון תחתון ועליון, הוקמו בידי שלמה ונחרבו לימים "מחמת פורענויות המלחמה".

ממערב לבית עור א-תחתא, בסמוך לדרך הרומית ולמרגלות מעלה תלול, התגלו חורבות של קפלה, שמקורה כנראה בתקופה הביזנטית.Conder and Kitchener, 1883, SWP III, p. 86 גם חרסים מהתקופה הביזנטית התגלו בכפר.Dauphin, 1998, p. 839.

 אזכורים בתקופת המשנה והתלמוד 
העיר נזכרת בסיפור מעשה שהובא במשנה: , ובמשנה לעניין מצוות התלויות בארץ: .

העיר נזכרת במדרש בראשית רבה כמקום מוצאו של החכם רב הונא דבית חורון.

העיר נזכרת בסיפור מעשה בתלמוד הבבלי: , ושם נזכרת גם לעניין המעלה הצר שלה (הדרך הרומית שחלקים ממנה נשתמרו עד ימינו): .

 אזכורים נוספים 
העיר נזכרת גם באונומסטיקון של אוסביוס (תחילת המאה ה-4 לספירה), אשר מתאר כי היישוב (העליון והתחתון) היה מיושב בימיו, ומרוחק 12 מיל מירושלים.

בימי הירונימוס (שלהי המאה ה-4 ותחילת המאה ה-5 לספירה), כפי שעולה מפירושו לספר צפניה, בית חורון היה כפר קטן. הוא מזכיר כי בית-חורון תחתון ובית חורון-עליון היו "ערים שייסד שלמה, אך נחרבו לימים מחמת פורענויות המלחמה".

לקריאה נוספת
אנציקלופדיה מקראית, כרך ב', 73–75, בית חורון.

 קישורים חיצוניים 

הערות שוליים

קטגוריה:ערי לויים
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט אפרים
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד