גדור (עיר מקראית)

גְדוֹר (אולי גם: גְדֹר) הייתה עיר מקראית בנחלת שבט יהודה, הנזכרת בספר יהושע: , כחלק מרשימת ערי יהודה. ייתכן שהעיר נזכרת בעוד כמה מקורות מקראיים (להלן), ואולי נקראה גם בית גדור.

 גדור–גדר–בית-גדר–בית-גדור: האזכורים והקשר ביניהם 
 גדור בצפון הר יהודה 
 גדור ברשימת ערי יהודה 
גְדוֹר נזכרת כאמור ברשימת ערי יהודה, בקבוצה 8 (ערים בהר):  ().

רשימת ערי יהודה בה נזכרת העיר מופיעה ב במסגרת תיאור נחלת יהודה. רשימה זו היא המקור הטופונימי המפורט ביותר במקרא, והבסיס למחקר הגאוגרפי-היסטורי של יהודה המקראית. ניתוח טקסטואלי והסטורי מראה כי היא חלק מרשימה גדולה יותר שכללה גם את ערי בנימין ב, כלומר את מלוא היקפה של ממלכת יהודה.

לפי המחקר, הרשימה איננה מהתקופה המשוערת של יהושע או של ההתנחלות, שכן היא משקפת שיא יישובי אליו הגיעה ממלכת יהודה רק במאות 7–8 לפסה"נ, בערך ימי חזקיהו או יאשיהו (עם עדיפות מסוימת לאחרון). יש מחלוקת באשר למהות הרשימה המקורית. היה מקובל להניח שהיא שִִקפה חלוקה מנהלית של ממלכת יהודה, שכן הערים ערוכות בקבוצות גאוגרפיות. אולם גבולותיהן של הקבוצות אינם מוגדרים, והן נכנסות לעיתים זו לתוך זו. לפיכך חוקרים סוברים שהרשימה משקפת את המצב היישובי בממלכת יהודה, כנראה בימי יאשיהו. סקר הר יהודה והמחקר הנלווה אליו תומך במסקנה זו.

אוסביוס, בחיבורו האונומסטיקון (מתחילת המאה ה-4), זיהה את גְדוֹר זו עם "גדרה" הנזכרת בשפלת יהודה, זיהוי שלא ייתכן. עם זאת הוא הזכיר כי קיימת עיר בשם זה גם בקרבת אלוני ממרא, ומסתבר שהכוונה לגדור שבהר, ליד חלחול, דהיינו העיר גדור בה עוסק ערך זה.

 גְדֹר ברשימות היחש של יהודה 
גְדֹר נזכרת ברשימות היחש של יהודה, שבספר דברי הימים: . מקובל לזהותה עם גְדוֹר הנזכרת ברשימת ערי יהודה, שכן מדובר ברשימות יחש הקשורות להר יהודה הצפוני.

 בית גָּדֵר או בית גדור ברשימות היחש של יהודה 
בית גָּדֵר או בית גדור נזכרת אף היא ברשימות היחש של יהודה,  (ד' מנוקדת בצירה), ובנוסחי תרגום ה-70 תועתק השם כבית-גדור. בית גָּדֵר מופיעה לצד שובל אבי קריית יערים ושלמא אבי בית לחם:

במחקר הציעו לקשור את בית-גדר לגדר הכנענית (להלן), ואת שתיהן לגדור הנזכרת ברשימת ערי יהודה, אם כי קמו חולקים על כך. עם זאת, ברשימות היחש ההקשר הכללי של גדור ובית-גדר או בית גדור אכן דומה ואין סיבה לנתקן זו מזו, ומגדור הנזכרת ברשימת ערי יהודה. מכאן שנראה יותר נוסח תרגום ה-70 'בית-גדור'.

רשימות היחש שבספר דברי הימים, שהעיר נזכרת בהן, הן המקור המפורט ביותר להכרת משפחות ישראל ויהודה. משפחות יהודה זוכות ברשימות לפירוט הרב ביותר לרחבעם (; ), והדומיננטיות ביניהן הן משפחות השוכנות בהר יהודה. על סמך ריבוי שמות זהים ברשימות יחש אחרות במקרא נראה שלאוכלוסייה שהתיישבה ביהודה הייתה מערכת זיקות מסועפת עם קבוצות בדרום הארץ ובעבר הירדן: שמעון, ראובן, ואף אדום. גרשון גליל סבר שמדובר ברשימה קדומה שעודכנה בימי דוד, ואילו לדעת אהרן דמסקי הן משקפות תהליכים שהחלו בהתנחלות ונסתיימו בשיבת ציון. לדעת אבי עופר תארוכן הוא אכן בחלק הראשון של תקופת המלוכה, והממצא הארכאולוגי בסקר הר יהודה שערך מחזק בדרך כלל השערה זו. הקבוצות הגדולות של משפחות יהודה מתקבצות תחת שמותיהם של ירחמאל, כלב (שניהם בני חצרון) ואפרת (או חור בכור אפרתה), ומקובל להניח שהללו היו קבוצות-העל השבטיות של יושבי הנגב, הר חברון, בית לחם או צפון הר יהודה, בהתאמה.

אזכורי העיר ברשימות היחש מקשרות אותה אם כן הן לכלֵבים והן לאפרתים, ולא מן הנמנע שאכן יושבה על ידי משפחות משתי קבוצות אלה, בתהליך היסטורי שאיננו יכולים עדיין לעמוד על טיבו. ברשימת ערי יהודה מופיעה העיר בקבוצה המקושרת עם הכלבים ואשר מרכזה בעיר חברון, כאמור לעיל.

 גדור ברשימות היחש ליד שוכה וזנוח 
ברשימות היחש של יהודה מופיע "יֶרֶד אֲבִי גְדוֹר", לצד חבר אבי שוכה ויקותיאל אבי זנוח. מתוך ההקשר נראה לחלק מהחוקרים שמדובר במקום אחר מגדור הנזכרת ברשימת ערי יהודה, מקום המצוי בסמוך לשוכה ולזנוח. ישנם שני זוגות יישובים בשם שוכה וזנוח, הן בדרום ההר והן בשפלה. מצד היוחשין מצויה גדור זו בקרב בני כלב, לצד זיף ואשתמוע, ומכאן אולי רמז כי יש לקשרה לדרום ההר (תחומם העיקרי של הכלבים), ולא לשפלה. מאידך בדרום ההר אין לעת עתה אף אתר פנוי מזיהוי העשוי להתאים ליישוב הנדון כאן. לפיכך ייתכן שבכל זאת זהה גדור זו לגדור הנזכרת ברשימת ערי יהודה שבצפון ההר, שהרי תחומי משפחות יהודה אינם מוגדרים באופן כה חמור, או שמקומה בשפלה, ואז היא אולי היא זהה לגדרה.

 גֶדֶר ברשימת מלכי כנען 
ברשימת  נמנית עיר בשם גֶדֶר (ג' וד' מנוקדות בסגול) בהקשר כללי של דרום הארץ, אחרי דְּבִר ולפני חָרְמָה ועֲרָד.

ראינו לעיל כי הצורות גדר וגדור עשויות להתחלף, ולכן ייתכן לזהות את גֶדֶר עם אחת הערים בשם גדור. אם מקבלים את קיומה של גדור הנזכרת ברשימות היחש ליד שוכה וזנוח בדרום הר-יהודה או בשפלה (לעיל), עדיף מכל לכאורה לזהותה עם גדר זו. מאידך, דומה שקו מאחד את הערים הנזכרות ברשימה שב הוא קיום אתר או פעילות כלשהי מתקופת הברונזה, ויישוב מתקופת הברזל 1, שני נתונים המתאימים לגדור או גדור הנזכרת ברשימת ערי יהודה שבצפון הר-יהודה. אפשרות נוספת היא שחל כאן שיבוש מ'גרר', שיבוש שניתן למצוא לו עדי נוסח במקרה אחר (גדור להלן), אם גם לא בפסוק שלפנינו. גם ענינה של גדר זו נותר אם כן ללא הכרעה.

 גְדֹר של בני שמעון 
על בני שמעון מסופר כי הלכו . מההקשר ברור שמדובר בנגב הצפוני, ולכן נוסח תרגום ה-70, לפיו כאן חל כאן שיבוש משמה של גרר, הגיוני יותר.

 גדור ברשימת "הבאים אל דוד לצקלג" 
ברשימת "הבאים אל דוד לצקלג" מבנימין מופיעים . קשה להחליט אם גדור זו היא בבנימין או שהיא גדור הנזכרת ברשימת ערי יהודה שבצפון הר-יהודה. ההקשר הכללי הוא של בנימין, לשם יכולים להשתייך הן ירחם והן גדור. מאידך מופיעים ברשימה מיד לפני כן קרחים, אותם יש ליחש למשפחת קורח הנזכרת רק ביהודה ובלוי. ייתכן שכל הביטוי "מן הגדור" אינו אלא שיבוש, כלומר ש"מן ה..." הוא דיטוגרפיה (הכפלת טקסט על ידי המעתיק) מן הפסוק הבא, וייתכן שכל הביטוי הוא דיטוגרפיה בשיבוש של "מן הגדי" שבפסוק הבא. בכמה כתבי יד מופיע 'גדוד' במקום גדור.

 גדור במקורות מאוחרים 
"גדור" נזכרת במשנה כאחת הערים המוקפות חומה מימי יהושע בן נון:

סביר שהכוונה לגדור הנזכרת ברשימת ערי יהודה שאכן נזכרת בספר יהושע.

בתלמוד הבבלי ראו ב"גדור" הנזכרת כאן (בחלק מהנוסחים "גדוד") יישוב בעבר הירדן. "מגדל גדור" נזכר גם בסיפור "רבי אלעזר והמכוער" (), ומיוחס לאזור הירמוך. מסתבר ששתי התייחסויות אלה הן ליישוב (או ליישובים) גדור או מגדל גדור שהתקיימו בעבר הירדן בתקופתם של מקורות אלו, אך אין מידע על קיומם בתקופת המקרא, ובוודאי אינם זהים לאף אחת מהערים שלעיל.

 מקור השם 
מקובל להניח לגבי הערים המקראיות ששמן גדור, גדר, גדרה, וכיוצא באלה, כי מקור השם בגדרות של רועים בהן כונס הצאן. ייתכן שחלק מהערים בשם זה, ראשיתן ביישוב של רועים שעיקרו היה גדרות כאלה.

 זיהוי 
במאה ה-19, העיר הקדומה זוהתה על ידי החוקר וכומר אדוארד רובינסון עם חורבה בשם ח'רבת ג'דור, הנמצאת בסמוך לכפר בית אומר שבהרי יהודה, וצפונית לחלחול ולבית צור הנזכרות יחד עם העיר בתיאור המקראי.

גם החוקר יהוסף שוורץ הצביע על חורבה זו, והיא נזכרת גם במפת הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל.

 ממצאים 
ח'רבת ג'דור היא תל של ממש, סמוך לקבוצת מעיינות ובראש נתיב חשוב היורד לשפלה. ח'רבת ג'דור היא אתר סקר ישראל. גובהה המוחלט הוא 910 מטרים וגובהה היחסי הוא 17 מטרים. התצפית טובה מאוד (בעיקר לכיוון השפלה). השטח המרבי הוא כ-24 דונם. האתר נסקר בידי אולברייט, אלט, וכוכבי, ושוב ביסודיות בסקר הר יהודה.

מתוצאות הסקרים עולה כי לאחר פעילות מסוימת בתקופות הברונזה התיכונה 2ב-ג, והברונזה המאוחרת 3-2 (אולי רק כמרכז לאוכלוסייה פסטורלית באזור), נוסד כאן בתקופת הברזל 1 יישוב מהגדולים שבתקופה זו (כ-15 דונם: האתר ה3-\4 בגדלו בהר-יהודה), והמשיך להתקיים מאז ועד סמוך לימינו. נראה שבתקופת הברזל 2א-ב מצטמצם מעט היקף היישוב (כ-12\13 דונם, עדיין בין 15 היישובים הגדולים), והוא גדל ומגיע לשיאו בתקופת הברזל 2ג (כ-24 דונם, היישוב ה-12 בגדלו). היישוב קטן במעבר לתקופת הברזל 2ד (כ-19 דונם, היישוב ה9-\11 בגדלו). בתקופה הפרסית היקפו יורד עוד (כ-14 דונם), וכן בתקופה ההלניסטית (פחות מ-10 דונם, אם בכלל). בתקופות שאחר כך נתקיים היישוב בהיקף בינוני עד קטן (מ-11 דונם ומטה).

מסקר כוכבי השתמע כי נתקיים כאן יישוב בתקופת הברונזה המאוחרת 2. בשנת 1974 נשדדה מערת קבורה מתקופה זו במדרון הצפוני של התל, וממצאיה פורסמו; ראו גם במדריך ישראל. בסקר הר יהודה נמצאו מעט חרסים מתקופת הברונזה המאוחרת, ורק מחוץ לתחום התל, בטרסות שממערות הקבורה ומטה (נראה שהיו כמה מערות כאלה). בבדיקה הסתבר שגם מעט החרסים שמצא כוכבי עלו רק באזור זה. קברי תקופת הברונזה המאוחרת בגדור הם אפוא אתר נפרד (2/85/108) בשולי התל. בתל עצמו לא נמצאה כל עדות ליישוב מהתקופה; נוכח העובדה שפסגתו סחופה עד הסלע, אין להניח כי הדבר נובע מקבורתם של החרסים הקדומים. קברי ג'דור מצטרפים אפוא לשורה של בתי קברות חסרי יישוב מתקופת הברונזה המאוחרת (או ליד יישוב ארעי דל). יש לדחות את ההנחה כי בג'דור נתקיימו עיר או יישוב קבע משמעותי בתקופת הברונזה המאוחרת.

 נחל גדור 
הנחל היוצא מאזור החורבה, ואשר מגיע עד עמק האלה, נקרא "נחל גדור", ודרכו עברו לוחמי הל"ה במסעם.

 לקריאה נוספת 




הערות שוליים

קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:יהודה: אתרים ארכאולוגיים
גדור (עיר מקראית) (גדור)