מגדל גד

מִגְדַּל גָּד הייתה עיר מקראית בשפלת יהודה, הנזכרת פעם אחת בתנ"ך, בתיאור ערי נחלת שבט יהודה באזור לכיש: .

 אטימולוגיה 
לפי הסברה, המקום נקרא על שם האל השמי גד, כמקומות נוספים בארץ.

 זיהוי 
הזיהוי המקובל לעיר היה בח'רבת אלמג'דלה, הנמצאת כשמונה ק"מ דרומית לבית גוברין, ובה נמצאו חרסים מהתקופה הישראלית ומהתקופה הביזנטית.אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ד', 637. עם זאת, מיעוט הממצאים מתקופת המקרא הביא לזהות את מִגְדַּל גָּד עם החורבות שבין שרידי הכפר דָוָּוימֵה הסמוך (כיום במסגרת היישוב כרמי קטיף) שם נמצאו ממצאים מתקופת הברזל, מהתקופה הפרסית ומתקופות מאוחרות יותר.

 מגדל גד במדרש 
שם היישוב מופיע בשני מדרשים כשם המקום שממנו עתיד הקב"ה לצאת ולהיפרע מהגויים:

 מדרש תנחומא 


 שמורת מגדל גד 
כקילומטר דרומית מערבית לחורבה נמצאת שמורת הטבע "גבעת גד". השמורה אינה רשומה ברשימת שמורות הטבע והגנים בישראל, אך מופיעה במפות ובספרות.

הערה: בראשית ימי המדינה שימש השם "מגדל גד" כשמו של היישוב אל-מג'דל, ושונה בהמשך לאשקלון.

קישורים חיצוניים
 ח' מגדל-גד (ח' אֶל-מַגְ'דַּלָה), מתוך אתר הסקר הארכאולוגי של ישראל, באתר רשות העתיקות

הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים