עבדי זמן

עַבְדֵי זְמָן הוא שיר משירי רבי יהודה הלוי.

מאפייני השיר
השיר שקול במשקל דקדוקי – משקל היתדות והתנועות. משקלו של השיר הוא "המהיר" – בכל בית (שורה) שתי תנועות ויתד; שתי תנועות ויתד; שתי תנועות בחצי הראשון (הדלת), וכן בחצי השני (הסוגר). בשיר שני בתים, הראשון מנוסח כפתגם והשני מנוסח כמסקנה וכמשאלה הנובעות מפתגם זה.

השיר מתאר את האדם כעבד של הזמן; האדם מוגבל במגבלות הזמן הנשלט בידי האל. ריה"ל קובע כי רק על ידי עבדות האל, ניתן להשיג חופש משעבוד זה. רעיון דומה כבר הוזכר במשנה במסכת אבות: . הביטוי עבדי עבדים רומז לדרשת חז"ל "כי לי בני ישראל עבדים () - עבדי הם ולא עבדים לעבדים" (). גם הזמן הוא עבד לה', ולכן במקום להיות משועבד לזמן שגם הוא עבד בעצמו, יש להיות עבד ישירות לה'. העבדות לזמן פירושה שעבוד למקרים החולפים, ובדרך כלל, כפי שנראה מדברי המחבר בספר הכוזרי, המדובר הוא על שעבוד לאופנה שהרבים מתנהגים על פיה באותו זמן, דהיינו חירות מקונפורמיות.

השיר מסיים בקריאה הלקוחה מתוך מגילת איכה, בה מופיע הפסוק:  

שירו זה של ריה"ל התפרסם מאוד, והוא מצוטט רבות בספרי המוסר בני תקופת הראשונים, כמו "שערי העבודה" של רבי יונה גירונדי, ו"ספר הישר".

הרעיון בספר הכוזרי
בסיום המאמר החמישי של ספר הכוזרי, חיבורו הפילוסופי של ריה"ל, מופיע דו-שיח בין הכוזרי לחבר שתוכנו מקביל לתוכן השיר:

ביצוע השיר
השיר זכה לביצועים אחדים בלחנים שונים. השיר נכלל באלבומה של אתי אנקרי "שירי רבי יהודה הלוי". השיר הולחן בידי מנחם פיליפ, עבור אלבומו הראשון "האדם". מבצעים נוספים הם מורין נהדר, מנחם קרן וציון אזרד.  

ראו גם

 עבודת ה'

לקריאה נוספת
 פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי, תרגום: מיכאל שורץ, הוצאת מאגנס, 2011, הפרק "עבדי זמן", עמ' 178.


קישורים חיצוניים

 אפרים חזן, כי לי בני ישראל עבדים, באתר הפיוט והתפילה
 עבדי זמן, באתר "לב לדעת"

קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:עבדות