משפחת קרויזר

משפחת קרויזר היא משפחה יהודית, ירושלמית, שמוצאה מליטא. ענף של המשפחה עלה לארץ ישראל. ורבים מבני המשפחה נודעו כרבנים.

היסטוריה 
רקע המשפחה בליטא כולל את הרב יוסף שפירא (1722–1780), בנו של הרב וולף שפירא (1691–1746) ונכדו של הרב אליה שפירא – ראב"ד פראג ורב מדינת בוהמיה. הרב אליהו ירד לעיר וילנה בסביבות שנת ה'תצ"ה (1735), ובנו הרב אליעזר שפירא (1753–1824) היה מראשוני תלמידיו של הגאון מווילנה. בשנת ה'תקס"ח (1808) עלה הרב אליעזר לארץ ישראל במסגרת עליית תלמידי הגר"א.

מקורה של משפחת קרויזר הוא בעיירה קרוז שבמחוז גרודנו (המכונה גם "קראז" או "קרויז"). הרב זליג ראובן בנגיס העיד בפני הרב יעקב יוסף הרמן כי הכיר את המשפחה עוד בליטא, וציין את הצטיינותם בכישרון, בהתמדה ובעמל בתורה – לצד ענווה וצניעות.

ראש המשפחה הידוע בארץ ישראל הוא הרב יעקב זונדל קרויזר (1846–1918), אשר נולד בירושלים לרב יוסף שפירא (1810–1895) – בן העיירה קרוז – ולרעייתו טייבא לאה (1820–1892), בת הרב יהושע. הרב יעקב זונדל היה מוכר גם בכינויו "הרב יעקב זונדל פרוש", בשל אורח חייו הסגפני. הוא נפטר בי"ב בניסן ה'תרע"ח (1918) ונטמן בהר הזיתים.

הרב יעקב זונדל נישא לליבא (נפטרה בי"ג בחשוון ה'תרע"ח (1917)) בת הרב מרדכי, ונולדו להם שני ילדים: הרב מרדכי יהושע קרויזר (1873–1960), ובתו ביילא כהנר, אשת הרב אליקים גייצל כהנר.

הרב מרדכי יהושע קרויזר נישא תחילה לחיה שרה בתו של הרב שמחה סולובייצ'יק (בן אליהו צבי). לאחר פטירתה נישא בשנית לשרה העניא (נפטרה בטבת ה'תשכ"ח (1968)), בת הרב גרשון יוסף ליפשיץ (נפטר בכ"א בתשרי ה'תרפ"ב (1921)) ורעייתו עלקא רחל ליפשיץ (נפטרה בי"ג בתשרי ה'תרצ"ד (1933)), בת יהודה לייב.

ברישומי השלטון העות'מאני מופיע שמו של הרב מרדכי יהושע גם כ"גרודזינסקי", ככל הנראה על שם מוצא המשפחה ממחוז גרודנה. שמות נוספים שמזוהים עם ענפי המשפחה כוללים את השם "וולפה" (על שם העיירה וולפה) ואת השם "שפירא" – שם המשפחה המקורי של המשפחה בליטא.

דור ראשון
הרב יעקב זונדל קרויזר התגורר בירושלים, והיה מכניס אורחים גדול. הוא נודע בירושלים כפרוש, וכמעט ולא יצא מבית המדרש, כשרעייתו לייבא שולחת לו לחם ומרק למזונו. הוא נהג ללמוד כשלצד רגליו קערת מים, בשביל לטבול בה את רגליו כשמתחיל להתנמנם. אשתו ניהלה חנות לכלי בית במאה שערים. הוא למד חברותא עם בעל ה"לשם". הוא נודע ב"דקדוק ההלכה" שלו. אחד הסיפורים המפורסמים עליו שבמוצאי שבת חנוכה הזדרזו מתפללי בתי ברוידא להדלקת נר חנוכה, ונוצרה צפיפות ביציאה מבית הכנסת, והרב קרויזר קפץ לרחוב דרך החלון. הוא ניסה לפעול לקניית החצרות שבשכונת המוגרבים סביב הכותל המערבי, עקב הדוחק שנוצר על ידי השכנים שעברו ברחבה עם חמוריהם ומשאם, אך כשל בתוכניתו. הוא ביקש בצוואתו שלא להספידו, שלא לכתוב תואר כבוד על מצבתו ואפילו לא בתואר הבסיסי "רב", ושבלווייתו ישתתפו מניין מצומצם. נפטר בי"ב בניסן תרע"ח (1918) ונקבר בהר הזיתים. רעייתו ליבא בת הרב מרדכי, נפטרה חמישה חודשים לפניו בי"ג בחשוון תרע"ח (1917).

בין תלמידיו היו הרב אריה לוין והרב בן ציון ידלר.

דור שני
הרב מרדכי יהושע קרויזר. נולד בשנת תרל"ו בערך (1876). למד בישיבת וולוז'ין אצל הנצי"ב ובבחרותו עלה לארץ ישראל לתמוך בסבו הרב יוסף. למד בירושלים בישיבת אוהל משה. נישא לחיה שרה בת הרב שמחה סולובייצ'יק, (בן הרב אליהו צבי) נינו של רבי חיים מוולוז'ין. התגורר בגבעת שאול. כיהן כר"מ בבית היתומים דיסקין. בערב מסר שיעור לבעלי בתים בנחלת שבעה. נהג לקום לתיקון חצות ולאחריו אמר שיעור לחלבנים. בשעות לפנות הבוקר למד את תורת הקבלה יחד עם הרב נח יוסקוביץ'. כיהן כשליח ציבור בימים נוראים אצל הרב יצחק זאב סולובייצ'יק (לאחר פטירת הרב שמואל תפילינסקי). היה חבר ב"אגודת בני תורה", חבורה ירושלמית שנועדה לתמוך בלומדי התורה ולחזק את היהדות בעיר. התאלמן בשנת תר"פ ונישא בשנית לשרה הענא בת המקובל הרב גרשון יוסף ליפשיץ. נפטר בכ' בחשוון תשכ"א (1960). בין תלמידיו הרב לוי רבינוביץ'.

דור שלישי
 [א'] הרב חיים יוסף קרויזר, בנו של הרב מרדכי יהושע (י"ג באב תרנ"ז, 1897 - ב' באב תשל"א, 1971). נישא לליבא בת הרב יעקב מרדכי זילברמן. התגורר בשערי חסד. נודע בישרותו ותמימותו, ובשכונה נהגו לומר ש"השכונה עומדת על שלושה חיים". הוא עסק רבות בלימוד משניות ונהג לשנן את ששת סדרי המשנה בעל פה. הוא הקים "חברת משניות" בה בחן את ילדי השכונה על משניות בעל פה. חתום על כתב ההכתרה של הרב יוסף חיים זוננפלד. הוציא את הספר "קיצור תרי"ג מצוות". עסק בהנהלת חשבונות.
 [ב'] אסתר רבקה קצנלנבוגן אשת הרב אהרן קצנלבוגן, ראש ישיבת תורה ויראה.
 [ג'] הרב אליהו צבי קרויזר, בנו של הרב מרדכי יהושע (ר' הערש, כ"ג בתמוז תרס"א, 1901 - ט"ו בתשרי תשמ"ט, 1988). בצעירותו למד עם קרוב משפחתו הרב זלמן סנדר שפירא. בהמשך למד עם הרב נפתלי אמסטרדם וכן היה מקורב לרב אליהו קלצקין ולרב יוסף חיים זוננפלד. נישא לטייבא פייגא בת הרב יעקב חיים אייזנשטיין. למד בישיבת אוהל משה אך סירב לקבל תמיכה מהישיבה, ועזר בעבודות המשרד.
 [ד'] יצחק מאיר קרויזר.
 [ח'] הרב יעקב זונדל קרויזר, בנו של הרב מרדכי יהושע. מחבר הספר "תפארת יעקב" על עירובין. כיהן כרב אחראי על העירוב בירושלים ונחשב לבר סמכא בתחום.
 [ט'] אברהם משה קרויזר, בנו של הרב מרדכי יהושע. מנהל ישיבת טשיבין.
 [י'] הרב אהרן קרויזר, בנו של הרב מרדכי יהושוע. נודע בכינויו "המתמיד מקמניץ" בזכות שכל יום לאחר עבודתו בארכיון המדינה היה מגיע לביהמ"ד קמניץ ויושב ללמוד בהתמדה.
 [י"א] הרב יהודה לייב קרויזר "לייבל", בנו של הרב מרדכי יהושע. סופר סת"ם. נודע בהתמדתו וצניעותו.
 [י"ב] גרשון קרויזר.
 [י"ג] ליבא קרויזר.
דור רביעי
 צאצאי הרב חיים יוסף [א']
 סטישה פשה ברמן, אשת הרב ישראל משה ברמן. מקים "בית יעקב לבנות ברוקלין". נפטר בשנת תש"ע.
 חיה שרה הכהן-הלפרין אשת הרב מאיר דב הכהן-הלפרין (ז' באייר תרפ"ב - י"ד באייר תשנ"ו), מחבר הספר "אמרי כהן". התגורר בשכונת כנסת. כיהן כר"מ בישיבת עץ חיים.
 הרב שמואל מוני קרויזר. מוציא לאור של ילקוט מעם לועז וחבר מערכת האנציקלופדיה התלמודית.
 רחל שטרן אשת הרב משה אהרן שטרן, משגיח ישיבת קמניץ.
 חנה לב, אשת הרב יוסף לב, חתנו של הרב חיים יוסף קרויזר. מחבר הספר "ביאורי סוגיות".
 הרב אברהם קרויזר, רבה של יבנה.
 צאצאי הרב אהרן קצנלבוגן [ב']
 הרב אברהם משה קצנלבוגן, ר"מ בישיבת תורה ויראה.
 הרב חיים בנימין קצנלבוגן ראש ישיבת תורה ויראה ומנהל המוסדות.
 דבורה חיה אפשטיין אשת הרב אברהם יעקב אפשטיין, ראש ישיבת תורה ויראה.
 טובה לאה הירש אשת משה הירש, פעיל נטורי קרתא שדגל בפיוס עם הפלסטינים.
 צאצאי הרב אליהו צבי [ג'] 
 הרב דב מאיר קרויזר, ראש ישיבת פרשבורג ומחבר הספר "דבר המלך".
 הרב זונדל קרויזר, מחבר סדרת הספרים "אור החמה".
 שרה פודרביניק אשת הרב משה פודרביניק (תרפ"ו - י' בסיוון תשע"ב), למד בישיבת מיר. בשנות השואה נמלט עם הישיבה לשנחאי. היה תלמידו של הרב יחזקאל לוינשטיין והמשיך ללמוד אצלו גם בארץ ישראל. כיהן כר"מ בישיבת באר יעקב, במדרשית נועם ובישיבת ברסלב בבני ברק.
 רחל יעקובוביץ אשת הרב שמעון יעקובוביץ' (חשוון תר"צ - כ"ו בחשוון תשע"ג), בנם של הרב אהרן, מראשי מערכת אוצר הפוסקים וציפורה בת הרב אריה לוין. היה ממשפיע (חב"ד)י בית הכנסת בעל התניא של חסידות חב"ד.
 אהובה ליבא איידלס אשת הרב שמואל יעקב איידלס, חתנו של הרב אליהו צבי קרויזר. נכדו של הרב אלימלך דב הרשלר. כיהן כר"מ בישיבת סאטמר בירושלים וראש כולל שומרי החומות.
 צאצאי הרב יצחק מאיר [ד'] 
 אמנון קרויזר, מנכ"ל בנק משכן, בנק מסד, בנק אמריקאי ישראלי ובכיר בבנק הפועלים.
 צאצאי הרב יעקב זונדל [ח']
 הרב משה קרויזר, מחבר הספרים "תפלה למשה" ו"מצות תפילין". חתנו של הרב חיים יהודה יעקובזון, מחבר "למשמעות".
 צאצאי הרב יהודה לייב [י"א]
 גרשון קרויזר, מקים ארגון "דרשו ה' ועוזו" ומנהל אדמיניסטרטיבי בתלמוד תורה "תפארת יהודה" בקריית יערים.

דור חמישי
 צאצאי הרב אברהם יעקב אפשטיין [ב' 3]
יואל קרויס.
 צאצאי יעקב קרויזר [ד'1]
 ישראל קרויזר.
 צאצאי אברהם קרויזר [ד' 3]
הרב יהודה קרויזר.
 צאצאי הרב יהודה אריה קרויזר [י' 2]
אברהם (אברימי) קרויזר, איש תקשורת חרדי. יועץ אסטרטגי פוליטי ויועץ לענייני חרדים של ניר ברקת.
הרב רפאל קרויזר מרבני ישיבת ההסדר החרדית בית מדרש דרך חיים ומחבר הספר הגירושין בהלכה. 
דור שישי
 יצחק קרויזר - בנו של  יהודה וחבר כנסת

לקריאה נוספת
מרדכי ברנשטיין, קהילות המבשר, למשפחותם - משפחת קרויזר, גליונות 275–280, כסלו-טבת תשע"ה.

קישורים חיצוניים
 משפחת קרויזר ב"תולדות ושורשים".


הערות שוליים

*
קטגוריה:משפחות יהודיות בארץ ישראל