נאום בנימין נתניהו בפני הקונגרס של ארצות הברית (2015)

נאום בנימין נתניהו בפני הקונגרס של ארצות הברית התקיים ב-3 במרץ 2015 בעניין מניעת הסכם הגרעין עם איראן. הנאום נכשל במטרתו, ולא מנע את הסכמות לוזאן וחתימת הסכם הגרעין. ישראל, שהוצגה כמתנגדת בודדת, הורחקה מהשפעה על פרטי ההסכם, וקיבלה אותו לעיון רק לאחר החתימה. הנאום לא שינה את מהלך האירועים או מנע את התקדמות תוכנית הגרעין האיראנית, וההסכם נכנס לתוקף כמתוכנן. עם זאת נאום זה נתן במה פומבית להסתייגותה של ישראל מההסכם ולאזהרותיה מהשלכותיו.

עצם קיומו של הנאום עורר מחלוקת בישראל ובארצות הברית בטענה לפוליטיזציה. זאת לאחר שהוזמן על ידי יושב ראש בית הנבחרים הרפובליקני בזמן כהונת ממשל דמוקרטי, וללא שיתוף עם הבית הלבן. בנוסף, הוא זכה לביקורת על התערבות זרה בבחירות בישראל, אשר נערכו שבועיים לאחר מכן, וכתעמולת הבחירות. מסיבה זו הצהיר נשיא ארצות הברית ברק אובמה שהוא מתנגד לנאום, והוא, סגנו ג'ו ביידן ומזכיר המדינה ג'ון קרי לא נכחו בו. כמו כן החרימו אותו 50 חברי קונגרס ו-8 סנאטורים.

רקע
כבר בשלי כהותנו הראשונה של אובמה וכחודשים לפני הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2012, פרש נתניהו בנאום הקו האדום באו"ם עמדה שונה מהקו אותו ניסה לקדם הממשל האמריקאי בנושא סכנת תוכנית הנשק האיראנית, סכנה שגם ממשלו של אובמה הביע את דאגתו לכך.
במהלך המשא ומתן בין איראן למעצמות על תוכנית הגרעין, נתניהו הביע התנגדות חריפה להסכם המסתמן, שלדבריו יאפשר לאיראן להפוך למדינת סף גרעינית. בינואר 2015 הצהיר אובמה בנאום מצב האומה כי הוא מתנגד להחרפת סנקציות בזמן המשא ומתן, ואיים להטיל וטו על כל חקיקה כזו. לאחר שהרפובליקנים השיגו רוב בשני בתי הקונגרס, הוסכם על פשרה לפיה הנשיא יציג את ההסכם לאישור הקונגרס, אך יוכל לעקוף התנגדות באמצעות וטו. הסכם המעצמות נחתם לבסוף ב-14 ביולי 2015 והוצג לקונגרס בהתאם להסדר.

ההזמנה לנאום
ב-20 בינואר 2015 הודיע יו"ר בית הנבחרים ג'ון ביינר לשגריר ישראל רון דרמר על יוזמתו להזמין את נתניהו לנאום בפני הקונגרס. נתניהו טען שמועד הנאום נבחר ל-24 במרץ, כדי להקדים את הדד-ליין להשגת הסכם עם איראן. למחרת, 21 בינואר, שלח ביינר הזמנה רשמית, ועדכן את הבית הלבן. אובמה מצדו הודיע שלא ייפגש עם נתניהו בשל קרבת מועד הבחירות בישראל.

תגובות
נתניהו נימק את החלטתו לנאום בקונגרס בכך שהמשא ומתן עם איראן מוביל אותה להיות מדינת סף גרעינית, דבר שמסכן את ישראל, את האזור ואת שלום העולם. החלטתו עוררה מחלוקת עזה בישראל ובארצות הברית: תומכים טענו כי מדובר בצעד חיוני למניעת הסכם מסוכן. מנגד, מתנגדים בארצות הברית, וכן אישי ציבור ופוליטיקאים בישראל, טענו שהנאום פוגע ביחסי ישראל–ארצות הברית ונעשה בסמוך לבחירות, משיקולים פוליטיים פנימיים. באופוזיציה בישראל, יצחק הרצוג וזהבה גלאון הזהירו מפני נזק אסטרטגי וביטחוני, ויוצר משבר דיפלומטי. גם ראשי מערכת הביטחון לשעבר, בהם ראש המוסד מאיר דגן, ביקרו את המהלך. דגן הוסיף כי כי: "נתניהו גרם את הנזק האסטרטגי הכי גדול בנושא איראן". באיראן הגיבו בחריפות, אך העריכו שהנאום יעמיק את הקרע בין ישראל למעצמות. בתוך ישראל, רבני הציונות הדתית הביעו תמיכה פומבית בנתניהו, בעוד תנועת "מפקדים למען ביטחון ישראל" תקפה את המהלך, ש"תוקע אצבע" בין עיניו של הנשיא. יום לפני הופעתו בקונגרס נאם נתניהו בפני ועידת איפא"ק.

הנאום
בנאומו בקונגרס הודה נתניהו לנשיא אובמה ולקונגרס על התמיכה בישראל, בין היתר במימון "כיפת ברזל". הוא התריע מפני ההסכם המתגבש עם איראן, שמותיר בידיה את תשתיות הגרעין, ומבטל מגבלות תוך עשור. נתניהו הציב שלושה תנאים להסרת מגבלות מעל איראן: הפסקת תוקפנותה במזרח התיכון, הפסקת תמיכתה בטרור, והפסקת איומיה להשמיד את ישראל. לצד זאת שילב בנאומו אזכורים היסטוריים, סיפור פורים כאירוע מכונן בהיסטוריה היהודית, ואת השואה דרך נוכחותו של אלי ויזל, לו הדגיש כי חלפו הימים בהם העם היהודי היה פסיבי נוכח אויביו. בנאום נכחו 477 חברי קונגרס, כיוון שהחרימו אותו 50 חברי קונגרס ו-8 סנאטורים. בכיסאותיהם ישבו אנשים אחרים שאינם חברי קונגרס כמו עוזרים פרלמנטריים. הנשיא אובמה וסגנו ביידן נעדרו גם הם. נתניהו נעזר בטקסט מודפס בגופן ענק (כ-60 נקודות), שהשתרע על עשרות דפים. סיעות האופוזיציה בישראל פנו לוועדת הבחירות המרכזית בדרישה למנוע את שידור הנאום בטענה לתעמולת בחירות, אך יו"ר הוועדה, השופט סלים ג'ובראן, דחה את העתירה. הוא אישר את השידור בתנאי לשיהוי של חמש דקות, כדי לוודא שאין בו תעמולה.

 תגובות 
במהלך הנאום קיים הנשיא אובמה שיחת ועידה בנושא המלחמה באוקראינה. לאחר מכן אמר כי קרא את התמליל ולא מצא בו חידוש. הוא שלל את עמדת נתניהו וטען שדווקא ללא הסכם איראן תאיץ את תוכנית הגרעין שלה, והדגיש את הצורך להימנע מפוליטיזציה ביחסי ארצות הברית–ישראל. יו"ר בית הנבחרים, ג'ון ביינר, שיבח את נאומו של נתניהו, העניק לו פסלון של וינסטון צ'רצ'יל, והדגיש את חשיבות המסר שהועבר לעם האמריקאי. מנגד, מנהיגת הדמוקרטים ננסי פלוסי ביקרה בחריפות את הנאום, שאותו כינתה עלבון לאינטליגנציה של ארצות הברית והמעצמות האחרות. למחרת סיקרו כלי התקשורת בארצות הברית ובישראל את הנאום, ואת השלכות הנאום על הבחירות בישראל.

בעקבות הנאום

נאומו של נתניהו בקונגרס במרץ 2015 נכשל במטרתו למנוע את חתימת הסכמות לוזאן ואת הסכם הגרעין עם איראן. הוא החריף את היחסים עם הממשל האמריקאי, מה שמנע מישראל להשפיע על ניסוח ההסכם, אשר הוצג לה רק לאחר שהיה עובדה מוגמרת. ההסכם צמצם את פעילות העשרת האורניום האיראנית באופן משמעותי. אולם, לאחר פרישת ארצות הברית ממנו במאי 2018, איראן חידשה את העשרת האורניום, עד שהגיעה למלאי שמספיק לייצור מספר פצצות גרעין. כתוצאה מכך היא הפכה למדינת סף גרעינית מוקדם מהצפוי. הערכות אנשי מערכת הביטחון הישראלית הצביעו שהמצב עם איראן החמיר לאחר פרישת ארצות הברית, וחלקם ראו בהסכם המקורי עדיף על פני מצב זה.

ביוני 2025, כעשור לאחר הנאום, במסגרת מבצע עם כלביא ומבצע פטיש חצות השמידו ישראל וארצות הברית בראשות את מתקני הגרעין של איראן.

ראו גם
 הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית

 קישורים חיצוניים 



 מדיניותו של נתניהו לגבי איראן צפויה להיכשל שוב, מאת דני ציטרינוביץ, 19 בינואר 2023 באתר Atlantic Council באנגלית
 מדיניות ישראל כלפי תוכנית הגרעין של איראן - כמה הערות נוגדות מאת עוזי ארד, מרץ 2023 פורסם ב-Jerusalem Strategic Tribune באנגלית

 הערות שוליים 

קטגוריה:2015 בארצות הברית
קטגוריה:2015 בישראל
קטגוריה:בנימין נתניהו
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ישראל
קטגוריה:נאומים בארצות הברית
קטגוריה:הקונגרס של ארצות הברית: היסטוריה
קטגוריה:סכסוך איראן–ישראל
נאום נתניהו
קטגוריה:2015 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:נאומים של בנימין נתניהו