שירותי חירום

שירותי חירום והצלה הם ארגונים שונים אשר אחראיים לביטחון הציבור ובפרט טיפול במצבי חירום. חלק מהארגונים מטפלים במקרי חירום ספציפיים (כגון מקרה חירום רפואי), בעוד אחרים יכולים לטפל במספר סוגים שונים של מקרי חירום. רבים מהארגונים מקיימים פעילות מניעה והסברה על מנת שהאוכלוסייה תוכל למנוע, לזהות ולהתריע על מקרי חירום.

לשירותי החירום יש מספרי טלפון מיוחדים המקושרים למוקדי חירום. בחלק מן המדינות משמש מספר אחד לכל שירותי החירום (כגון 911 בארצות הברית), ובחלק יש מספרי חירום ייעודיים לכל שירות בנפרד.

זמינות שירותי החירום תלויה רבות במיקום הפיזי, בנוסף בחלק מהמקרים השירות יינתן רק בגין תשלום או ביטוח מתאים.

מצבי חירום אפשריים

מצבי חירום ביטחוניים / לאומיים - ירי טילים/רקטות, חדירה של מחבלים, אירוע טרור, אירוע ירי, פיגוע, מלחמה, אירועים כימיים, ביולוגיים או רדיולוגיים.

אסונות טבע - רעידת אדמה, בולען, שיטפונות, גלי חום / קור קיצוניים, שריפות יער, טורנדו, צונאמי.

מצבי חירום תשתיתיים - הפסקת חשמל כללית, נפילת קווי תקשורת, נפילת קווי סלולר, זיהום מים / מים לא ראויים לשתייה, קריסת מבנים, דליפת גז.

 שירותי חירום עיקריים 
קיימים שלושה שירותי חירום עיקריים:
 משטרה – אכיפת חוק, ביטחון הציבור, שמירה על הסדר הציבורי ומניעת פשיעה ופגיעה באנשים וברכושם.
 מכבי אש – בעיקר כיבוי שריפות ופעולות חילוץ.
 מגן דוד אדום בישראל – שירותי חירום רפואיים, ארגון ההצלה הלאומי, אשר הוקם מתוקף חוק (חוק מגן דוד אדום התש"י - 1950).
במדינות מסוימות פועלים שלושת גופי החירום הנ"ל כיחידות נפרדות, ובחלקן הם פועלים תחת ארגון אחד. אירוע חירום לרוב ילווה באזעקת חירום.

 שירותי חירום נוספים 
שירותים אלה יכולים להיות מסופקים על ידי אחד משלושת שירותי החירום העיקריים, או על ידי ארגון ממשלתי או פרטי.
 צבא – מספק שירותים ייחודיים כגון: סילוק פצצות, סיוע בעת אסון טבע. בישראל צה"ל אחראי על האוכלוסייה האזרחית בשעת חירום, באמצעות פיקוד העורף, בנוסף צה"ל מסייע בפעולות חילוץ והצלה בעזרת יחידות שונות כגון יחידת 669.
 כבאות והצלה לישראל - הצלת נפש ורכוש, גם שלא במסגרת כיבוי דליקות.
 משמר החופים – מבצעים פעולות אבטחה לאורך החוף ופעולות חילוץ והצלה. בישראל קיימות יחידות שיטור ימי אשר מהוות חלק ממשטרת ישראל.
 חילוץ מהרים – תפקידם לבצע חילוץ והצלה של אזרחים הנמצאים על הרים ומקומות שבהם תווי השטח קשה. בישראל פועלות מספר יחידות על בסיס מתנדבים כמו: יחידת חילוץ ערד ויחידת חילוץ גולן.
 חיפוש והצלה – אספקת שירותי איתור והצלה ספציפיים בהתאם למיקום: אורבני, ימי, ערבה וכדומה.
 איתור ומניעת שריפות יער – פעולות מניעה, איתור והכוונת כוחות הכיבוי למוקדי השריפה ביערות. בישראל קיימים ביערות מגדלי תצפית של הקרן הקיימת לישראל לזיהוי מהיר של שריפות.
 עזרה ראשונה - חובש צבאי, מגן דוד אדום ואיחוד הצלה אחראים על הגשת עזרה ראשונה לפצועים ונפגעי הלם.
 בנק דם/תרומת איברים – מספק שירותי עירוי ותרומת איברים. בישראל קיים מאגר דם באמצעות בנק הדם.
 חפ"ק – מבצע תיאום בין שירותי החירום השונים בעת אירוע גדול.
 חדר המצב הלאומי - בניית תמונת מצב לאומית כוללת בזמן שגרה ובזמן חירום.
 מפקדה - מרכז פיקוד, שליטה ובקרה האחראי על קביעת מדיניות וסדר עדיפות בטיפול במקרי חירום.
 יחידה לטיפול בחומרים מסוכנים – תפקידה לנטרל חומרים מסוכנים. בישראל הטיפול מבוצע באמצעות מכבי אש, פיקוד העורף והמשרד להגנת הסביבה.
משק לשעת חירום - וידוא קיומו של מאגר שירותים ומוצרים חיוניים למשק לשעת חירום, ובפרט מזון.
 מציל – מספק שירותי הצלה בחופי הים.
 הרבנות הראשית וזק"א - פינוי גופות במקרי אירוע מלחמה ואירועי פיגוע טרור.

מספרי חירום
 מוקד פיקוד העורף - 104
 משטרה - מוקד 100
 מד"א - מוקד 101
 המוקד העירוני - מוקד 106

טיפול במצבי חירום
במקרה התרעה על מצב חירום אפשרי, ארגוני חירום שונים יעברו למצב כוננות, עד לקריאה לפעולה על ידי אזרחים, תושבים או מפקדה. במצב זה יהיה על המפקדה לתת סדר הוראות ותיעדוף טיפול בגורמים המעורבים באירוע. כשלרוב בראש סדר התיעדוף יעמדו אלו שנמצאו במצב חירום הכי קשה עם חשש אמיתי לחיים, וכל עוד הוכח כי עודם בחיים. מקרים חריגים יהיו תיעדוף גבוה יותר להצלת גורמים כעובדי ציבור ובפרט כאלו עם גישה בהווה או בעבר למידע מסווג; ומחשש ללקיחתם כשבויים ולזליגת מידע ביטחוני. ובעיקר במטרה למנוע מקרים חוזרים כמו עמוס לוינברג.

גופים אלו לרוב יחויבו להכנה מוקדמת בקביעת ייעדי סדר הטיפול במקרי החירום השונים, כמו וידוא קיומו של ציוד מוכן ושמיש לכל מטרה. ובפרט במעורבות בה נדרשת חילוץ אזרחים.

במקרה ואירוע החירום דורש או דרש פינוי חירום גורמי קהילה, רווחה וקידום נוער מטעם הרשות המקומית המקבלת אמונים על תכלול וסיוע לתושבים המפונים בקליטה באזור שיכונם החדש, וזאת בתיאום מול נציגיה הנבחרים של הקהילה המיוצגת (נציגי/עובדי רשות מקומית מקורית או ועדי רחובות/בניינים מקוריים). וזאת תוך סיוע ב:דיור (מלון או דירה מושכרת), ליווי רגשי או פסיכולוגי, ייצוג משפטי או ליווי מול ביטוח לאומי במידה ונדרש, סיוע חומרי (ביגוד, כביסה, מצרכי מזון, פעילויות לשעות הפנאי), סיוע תעסוקתי והשכלתי (שילוב בבתי ספר וחוגי העשרה במינהלים הקהילתיים הקולטים).

ראו גם
 מצב חירום
 מצב מיוחד בעורף
 מצב חירום (ישראל)

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:ביטחון
קטגוריה:חירום
קטגוריה:פיקוד העורף
קטגוריה:הגנה אזרחית בישראל