רשימת מילים בגרמנית שמקורן בעברית

בשפה הגרמנית ישנם מילים וביטויים רבים שמקורם בשפה העברית והיידיש. מילים רבות זלגו לגרמנית המדוברת דרך שפת הרוטוולש - ז'רגון של ארגוני הפשע בדרום גרמניה ושווייץ הגרמנית במאה ה-19, בה השתמשו במושגים בעברית ביידיש באופן סאטירי ולא במשמעותם המקורית (לדוגמה, המילה "מזוזה" שימשה ככינוי לזונה – מישהי שעומדת על מפתן הדלת וכולם יכולים לגעת בה). מאוחר יותר ובדרך כלל לאחר שינוי משמעות נוסף, אותו אוצר מילים השתרש בגרמנית המדוברת. חלק מהמלים נשארו בגדר סלנג ליודעי ח"ן. חלקן קיבלו על עצמן את חוקי הדקדוק הגרמני, נכנסו לשימוש יומיומי, ולא מרמזות בכלום על עברן היהודי.
למעשה, השפה הגרמנית משתמשת בכ-120 מונחים שהם ביידיש במקור.  מומחה מסביר מדוע למילים יש לרוב קונוטציה שלילית, שהשתנו במשך השנים מתוך סיבות שונות.

 רשימת מילים בגרמנית שמקורן בעברית 
 גרמנית כתב פונטי IPA פירוש מקור הערותAmen[ɑːˈmɛn] אמן אמןausgekocht [ˈaʊ̯sɡəˌkɔχt]שנון, מתחכםחכםaus-פרפיקס, ge-קידומת של פועל סביל. koch-חכם (cochem ביידיש)Bammel[ˈbaml̩]פחד, אימהבעל אימהBeisel, Beize, Beiz[ˈbaɪ̯zl̩]ברבית מרזחהמילה בית נדדה מעברית כנראה דרך דוברי יידיש שהשתמשו בקיצור בית (bajis) עבור בתי מרזח.beseibeln[bəˈzaɪ̯ːbl̩n]לרמות זבלמילולית ״לזבל״ לשקר. גם המילה הגרמנית בעלת שתי משמעויות. מתקשר למושג einseifenbetucht[bəˈtuːχt] בעל אמצעיםבטוחזמן מעבר משוער לגרמנית: המאה ה-17. הגיע מיידש והושמש בחוגי מסחר כתואר למישהו שהוא לווה בטוח, כלומר בעל אמצעים. נדד גם לז'רגון הקרימנלי בו השתמשו במושג בהקשר המקורי של בטוח, כלומר דיסקרטי. אדם שלא ילשין. blau machen[ˈblaʊ̯maχn̩] להבריזלהיות בלא קיימות שתי סברות למקור הפתגם.
א. מקורו במנהגם של הפועלים לצבוע את מדי העבודה שלהם בכחול במשך סוף השבוע, ולהשתמש בבגדים שטרם התייבשו כתירוץ לא להגיע לעבודה ביום שני.

ב. מעבר דרך הז'רגון הקרמינלי. בו השתמשו במושג ״ für lau״ בתרגום מילולי ״בשביל לא״ כלומר תמורת כלום. מאוחר יותר בתוספת הפעול machen (לעשות) הפך ללעשות כלום- קרי להתבטל.Halleluja[haleˈluːja] הללויה Chuzpe[ˈχʊʦpə] חוצפהנכנס לשימוש בסלנג הגרמני בסביבות שנות ה-20 של המאה ה-20. dufte, tofte;[1] (österr.) toffe[ˈdʊftə] אחלה  טוב סלנג מקומי ומאוד שמיש בברלין שהגיע במאה ה19 דרך יידיש. פירוש מעולה, אחלה.einseifen[ˈaɪ̯nˌzaɪ̯fn̩ לסבן לשכנע לזייף פירוש מילולי לסבן. ייתכן שהמקור הוא המילה זיוף. ein הוא פריפקס דמוי התפעל בגרמנית en סיומת של פועלEizes, Ezzes[ˈaɪ̯ʦəs] עצה עצהflöten gehen[ˈfløːtn̩ ˈɡeːən] להפסיד פליטהמקור המילה במאה ה-18; היא הגיעה מיידיש דרך הז'רגון הפלילי, מהשורש פלט - להיפלט, לא לקבל כלוםGanove[ɡaˈnoːvə]נוכלגנבהתבסס בגרמנית במהלך המאה ה-20 במקור מיידישgeschlaucht[ɡəˈʃlaʊ̯χt] מותש להשליךקרס (הושלך על הרצפה) מרוב עייפותgroßkotzig[ˈɡʀoːsˌkɔʦɪç] בחשיבות עצמית (תואר הפועל) קציןבתרגום חופשי: חושב את עצמו. groß (גרוס) גדול + קצין. כלומר אדם המעיד על עצמו כבעל מעמד גבוה- בעל חשיבות.Haberer[ˈhaːbəʁɐ] פנייה פמיליארית 
״חבר״ חברסלנג בדיאלקט אוסטריHals- und Beinbruch[ˌhalʦʔʊntˈbaɪ̯nbʀʊχ] בהצלחה (שבור את הרגל) הצלחה וברכהמקור הברכה הוא בתיאטרון הגרמני. בתחילת המאה עבדו ושחקו יהודים רבים בתיאטראות בגרמניה. לפני העלייה לבמה היו מברכים זה את זה ב"הצלחה וברכה" או כפי שזה נשמע במבטא גרמני או יידישאי: הַצְלוּחֶה וּבְּרוּכֶה (Hatsloche u Bruche) לאלו מהעובדים שלא דיברו את השפה, נשמעה הברכה כמו (Hals und Beinbruch) - שבור צוואר ורגל. עליית הנאצים הביאה לבריחת רבים מאנשי התיאטרון מגרמניה ולהפצה של הביטוי במדינות אחרות, ובסופו של דבר חזרתו לשפה העברית במשמעות המקודדת החדשה.Ische[ˈɪʃə] בחורה אישהסלנגKaff[ˈkaf] מקום שומם כפרכפר קטנטן ששום דבר לא קורה בו. מקום שומם ושכוח אלkapores gehen/sein[kaˈpoːʀəs] נהרס. לא עובד יותר כפרותסלנג למשהו שיצא מכלל שימוש. gehen- ללכת כלומר הלך כפרות. בדומה לביטוי ״הלך קפוט" שנמצא בשימוש בעברית ומקורו בגרמנית.Kassiber[kaˈsiːbɐ] כתב סתרים כתיבכתב סתרים ששימש את החוגים הפליליים בגרמניה במאה ה18Kies[kiːs] ממון רב כיסקיימות שתי סברות למקור המילה:

א. Kies במשמעו הרגילה הוא חצץ וייתכן שההשוואה בין כסף לחצץ משמש כדימוי לעושר רב.

ב. המילה העברית כיס בשימושה בלשון חז"ל וביידיש כמילה נרדפת לארנק.Kluft[klʊft] מדי עבודה קליפה סלנג לביגוד בז'רגון הפליליknastknastמאסרמשורש 'קנס'Kohl reden, verkohlen[koːl ˈʀeːdn̩] לרכל קולMaloche[maˈloːχn̩] עבודה מלאכהmauscheln[ˈmaʊ̯ʃl̩n] למלמל לדבר בסתר משהen סיומת של פועל. כלומר לדבר כמו משה- לגמגם Messias [mɛˈsiːas] משיח  משיח Mezíe/Mezzie[meˈʦiːɛ] רכישה משתלמת מציאהנמצא בשימוש הדיאלקט הבווארי ובאוסטריה Rabbiner/Rabbi [ʀaˈbiːnɐ] מורה (לימודי דת)  רבי  Pleite gehen/machen/sein [ˈplaɪ̯tə] פשיטת רגל  מיידיש- פליטהRamsch[ʀamʃ]דבר חסר ערךרמאותייתכן והגיע דרך הז'רגון הפלילי בו השתמשו בשם העצם רמיה עבור אובייקטים שנמכרו במחיר מופלג. Reibach[ˈʀaɪ̯baχ]רווח כספירווחסלנג לרווח כספי לא פרופורציונלי של בית עסק. נוצר במאה ה-19 מהז'רגון הפלילי. guter Rutsch[ˌɡuːtn̩ ˈʀʊʧ ראש (שנה) טוב  ראש השנה gut-טוב Rutsch (רות'ש) נשמע כמו ראש. עיוות של ברכשת ראש השנה בעברית. ראש טוב כלומר שנה טובה.  Sabbat [ˈzabat] שבת (בהלכה)  שבת  schächten[ˈʃɛçtn̩] לשחוט שחיטה כשרה  שחיטה schicker, angeschickert, beschickern, beschickert[ˈʃɪkɐ] שיכור שכרלא בשימושSchlamassel[ʃlaˈmasl̩] ביש גדא מזלחסר מזל. שתי אופציות - ״שלא מזל״ או המילה הגרמנית schlecht -שלחט מזלStuss[ʃtʊs] דבר חסר הגיון שטותסלנג לדבר מה חסר הגיון או פשרTacheles reden[ˈtaχələs ˈʀeːdn̩]לדבר בפתיחותתַכְלִיתשילוב של יידיש וגרמנית. מקור הביטוי בהגיית המילה "תכלית" ביידיש (עברית בהגייה אשכנזית) [taχˈlɛs]. מאוחר יותר הגיעה גם לעברית המדוברת כ״ת'כלס״Tinnef[ˈtɪnɛf] דבר חסר משמעות או שימוש טינופתהגיעה לגרמנית דרך יידיש והז'רגון המקצועי של בעלי המכולות. ״טינוף״ הייתה המילה לסחורה באיכות ירודה. Tohuwabohu [ˌtoːhuvaˈboːhu] תהו ובהו  תהו ובהו unbetamt מגושםטעם מיידיש. חסר טעם במובן של חסר חן. un היא קידומת שלילה. לאחר מכן be היא קידומת שמסמנת שם תואר סביל (לדוגמה״ נודע (bekannt.  vermasseln[fɛɐ̯ˈmasəln] לבלבל / לבלגןמשורש מזלzocken[ˈtsɔkən] לשחק במשחקי מזל (להמר) שחקהפעול לשחק ביידי מבוטא ״צחאָקן״. כלומר לשחק- להמר.Zoff[ʦɔf] מריבה/ קטטהסוףבהתחלה הושמשה המילה הז'רגון הפלילי של תחילת המאה ה-20 במשמעותה המקורית סוף. השינוי במשמעות חל עקב הביטוי היידי ״מיאוסער סוף״ - סוף רע. עם הזמן משמעות המילה הפכה להיות ״ריב מאוד חזק״ hartnäckig  עקשן קשה עורףZores[ˈʦoːʀəs] כעס / ריב צרהסלג גרמני למריבות. מופיע כחלק מהביטוי ״gib ihm Saures״ בפירוש מילוי ״נתנה לו צרות״ (עשתה לו צרות) 

 ראו גם 
 יידיש

 קישורים חיצוניים 
 מילים שמקורן בגרמנית, באתר השפה העברית.
 מילים בגרמנית, שמקורן ביידיש, מכון גתה ישראל.
 על הקשר בין גרמנית לעברית, דגש קל

 הערות שוליים 

קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:מילים וביטויים בגרמנית
קטגוריה:עברית
קטגוריה:רשימות