על כל אלה

"על כל אלה" (ידוע במילותיו הראשונות: "על הדבש ועל העוקץ") הוא פזמון עברי שחיברה והלחינה נעמי שמר ב-1980. שמר התייחסה לפזמון בתור שיר אישי מאוד שכתבה לעודד את רוחה של אחותה בעקבות אסון משפחתי, אך השיר נעשה בתוך זמן קצר מעת הופעתו להמנון של המחנה האמוני שהתנגד לפינוי יישובים ישראלים בסיני (בתחילת שנות ה-80) . השיר, כך אומרים שיקף את אמונתה ואהבתה למרחבי ארץ ישראל. ולימים שימש את מחנה הימין במאבקו נגד ההתנתקות (2005). זהו אחד משיריה הידועים ביותר של שמר.

חיבור השיר
לדבריה של נעמי שמר, היא כתבה את השיר כשיר עידוד פרטי לאחותה הצעירה רות (רותיק) נוסבאום שהתאלמנה. בריאיון שנערך ב-1981 לרגל צאת אלבומה שנקרא "על הדבש ועל העוקץ" (כשם מילותיו הראשונות של השיר), סיפרה שמר:

עם זאת, יש הטוענים כי שמר כיוונה מלכתחילה למשמעות ציבורית-פוליטית בשיר, הבולטת במיוחד בנוסח שונה של השיר שציטטה שמר בריאיון משנת 1980, ערב ביצוע הבכורה:
על כל אלה, על כל אלה
את סוכת שלומך תפרוש
אל נא תעקור נטוע
את ביתי אל תהרוס

באלבום, שיצא ב-1981, שינתה שמר את הביטוי "את ביתי אל תהרוס" במשפט הממלכתי יותר "אל תשכח את התקווה, השיבני ואשובה אל הארץ הטובה".

 הֶרמזים מהמקרא 
הביטוי "על כל אלה" מופיע פעמיים במקרא, אחת מהם בקהלת "ודע כי על כל אלה יביאך האלוהים למשפט" (יא, ט), דווקא בהקשר מסתייג. השורה "אל נא תעקור נטוע" מתכתבת עם הפסוק מספר קהלת: "עת לטעת ועת לעקור נטוע". נראה שנעמי שמר מבקשת לעצור את המטוטלת שמתוארת בספר קהלת בצד החיובי.

פרסומו של השיר ומעמדו
שמר ייחדה את השיר ליוסי בנאי. ביצוע הבכורה שלו נערך ב-10 בספטמבר 1980, ערב ראש השנה תשמ"א, בתוכנית הטלוויזיה של שמר "שנה טובה" (הפרק האחרון בסדרת תוכניותיה בשנה שלפני כן), והשיר זכה מיד להצלחה גדולה. הצלחתו התעצמה עוד יותר עם הכללתו במסגרת אלבומה של שמר "על הדבש ועל העוקץ", שהופיע כעבור שנה, בסתיו 1981.

סביב פרסומו של השיר נערך פינוי היישובים שהקימה ישראל בחצי האי סיני בעקבות הסכם השלום עם מצרים (1979), וכך, בתוך זמן קצר הפך השיר משיר אישי-משפחתי להמנון של גוש אמונים ומתנגדי הפינוי מחבל ימית (קבוצות שהמשוררת עצמה הייתה מיודדת עימן). זאת בשל מילותיו העשויות להתפרש כבעלות משמעות לאומיות ומרמזות להתנגדות לפינוי יישובים: "אל נא תעקור נטוע, / אל תשכח את התקווה / השיבני ואשובה / אל הארץ הטובה // שמור אלי על זה הבית, / על הגן, על החומה, / מיגון, מפחד פתע / וממלחמה". השורה "אל נא תעקור נטוע", בפרט, הפכה לססמת המתנגדים.

שמר, שהייתה מיודדת עם אנשי גוש אמונים ומתנגדי הפינוי מימית, לא התנגדה לאימוצו על ידיהם, על אף שכאמור כתבה אותו במקור לאחותה בעקבות אסונה הפרטי. "כמו שקורה בדרך-כלל עם שירים, הם אוספים בדרך משקל ומשמעויות", העירה בריאיון עם צאת אלבומה ב-1981. "שיר הוא כמו בריה חיה, ועושה לעצמו ביוגרפיה".

לעומת זאת, מבצעו המקורי של השיר, יוסי בנאי, הסתייג מאימוצו בידי מתנגדי הפינוי וסירב לשיר אותו במשך שנים בטענה כי "הפכו את השיר הזה לדגל. לקחו שיר שנעמי שמר כתבה אותו לי, וזה הפך להמנון לאנשים קיצוניים, פאנטים, שזה לא היה לרוחי".

ואולם השיר זכה למקום של כבוד בין מה שמכונה 'שירי ארץ ישראל' ואף שובץ בתקליטי אוסף שונים שבהם קובצו שירי שירה בציבור (השיר זכה לדירוג הגבוה ביותר כשיר המתאים לז'אנר של 'שירי ארץ ישראל'). כמו כן נכלל השיר במצעדי היובלים שנערכו בשלהי שנות השמונים והתשעים. בשנת 1991 נערך על ידי הערוץ הראשון ערב מחווה לשמר שכונה 'על כל אלה – הדרן לנעמי שמר', שם שמעיד יותר מכל עד כמה השיר קשור בשמה של נעמי שמר.

ב-2018, לכבוד יום העצמאות השבעים למדינת ישראל, נבחר שיר זה עבור אירוע השירה הגדול ביותר עד כה בישראל: 12 אלף ישראלים התאספו בהיכל 'מנורה מבטחים' כדי לשיר יחד את 'על כל אלה'. במסגרת מיזם 'קולולם', במעמד נשיא המדינה ראובן ריבלין ובהשתתפות הזמר שלומי שבת כסולן. ביצוע זה הפך לקליפ המרכזי של בית הנשיא בחגיגות העצמאות באותה שנה.

באוגוסט 2025 כתב היד עם מילות השיר "על כל אלה" נמסרו על ידי בני משפחתה לספרייה הלאומית.

קישורים חיצוניים



 "על כל אלה" [דף שיר], באתר הספרייה הלאומית

 ביצועים 


הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1980
קטגוריה:סינגלים מ-1981
קטגוריה:שירי יוסי בנאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר