בצלאל סמוטריץ'

בְּצַלְאֵל יוֹאֵל סְמוֹטְרִיץ' (נולד ב-י' באדר ה'תש"ם, 27 בפברואר 1980) הוא פוליטיקאי ישראלי המכהן כשר האוצר ה־27 של ישראל, כשר במשרד הביטחון האחראי על מנהלת ההתיישבות (יו"ש), וכיושב-ראש סיעת "הציונות הדתית". כיהן כשר התחבורה והבטיחות בדרכים, וכן במשך כשבע שנים כחבר הכנסת.

בטרם כניסתו לתפקידיו בממשלות ובכנסות השונות, שימש כמנהל הפעילות של תנועת "רגבים", וכן כמנהל ישיבת קדומים.

ביוגרפיה
סמוטריץ' נולד בחיספין שברמת הגולן. אביו הוא הרב חיים ירוחם סמוטריץ', ששימש גם כרב של מושב בית יתיר ומשמש כר"מ בישיבת ניר קריית ארבע; אמו היא יוכבד (לבית מנזון), המשמשת כמורה.

סמוטריץ' גדל בבית אל. התחנך בחטיבת הביניים של ישיבת שעלבים ובישיבה התיכונית 'ירושלים לצעירים', הסמוכה לישיבת מרכז הרב. לאחר מכן למד בישיבת קדומים. לדבריו, מורי דרכו הם הרב יצחק בן שחר ואביו. במקביל, למד גם לתואר ראשון במשפטים במכללת הקריה האקדמית אונו. לאחר מכן, החל בלימודים לתואר שני במשפט ציבורי ובין-לאומי ב, אך לא השלים אותו.

בגיל 28, התגייס סמוטריץ' ושירת בצה"ל במשך כשנה וארבעה חודשים כסמב"ץ בזירת מרכז בחטיבת המבצעים של מפקדת המטכ"ל.

מקור שם משפחתו נובע משם העיירה, סמוטריץ', שבה חיו אבות אבותיו.

פעילות ציבורית
בתמוז התשס"ה (יולי 2005), בעת המחאה נגד תוכנית ההתנתקות, נעצר סמוטריץ' על-ידי השב"כ יחד עם ארבעה פעילי ימין בחשד שארגנו חסימות כבישים שאירעו באותה תקופה. סמוטריץ' הוחזק בכלא שקמה במשך שלושה שבועות ובמעצר בית שלושה שבועות נוספים, לאחריהם שוחרר ללא שהוגש נגדו כתב אישום. לדבריו, מטרת המעצר והחקירות הייתה למנוע צעדת מחאה של המונים לעבר אזור גוש קטיף "שישתקו את החיים במדינה". בעת המעצר נמצאו בביתו של אחד העצורים חומר דליק ושמן, שלאחר המעצר פורסם שלפי החשד שימשו לארגון הפרות הסדר וחסימות הכבישים.

ב-2015, לאחר שהוצב ברשימת הבית היהודי לקראת הבחירות לכנסת העשרים, נכתב בתקשורת שהחומר שנתפס היה "700 ליטרים של דלק ושמן". במהלך השנים הבאות עלו מספר פעמים טענות לפיהן סמוטריץ' היה זה שנתפס עם החומר הדליק, וכן שתכנן לבצע בעזרתו פיגוע. סמוטריץ' הכחיש את הטענות. ב-2019, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, אמר יצחק אילן, שהיה ראש אגף החקירות בשב"כ בזמן המעצר וחבר רשימת כחול לבן בעת הריאיון, שסמוטריץ' "רצה לפוצץ מכוניות נוסעות בכביש איילון" ונתפס "עם 700 ליטר של חומר". סמוטריץ' שלח מכתב התראה לאילן, אך לא תבע אותו. ב-2022 פורסם ריאיון עם פעיל ימין אנונימי, שנטען שהיה מעורב בפרשה, ולפיו הרעיון היה "לשפוך שמן על הכביש לאחר שחוסמים אותו", ותוכנן ללא ידיעתו של סמוטריץ'.

בחשון התשס"ז (נובמבר 2006) נמנה עם מארגני מצעד הבהמות, שבו צעדו כ-200 איש בלוויית בהמות וכלבים כמחאה על מצעד הגאווה בירושלים. כשנשאל על הנושא ב-2015 אמר שהוא מתחרט על המצעד. בשיחה עם תלמידי תיכון בגבעתיים בשנת התשע"ה (2015) בתגובה לקריאה של תלמיד מהקהל בשיחה בנושא הקהילה הגאה אמר סמוטריץ' "אני הומופוב גאה".

סמוטריץ' נמנה עם מייסדי עמותת "רגבים" ב-2006, ושימש כמנהל הפעילות שלה. התמנה למנהל ישיבת קדומים ונמנה עם מייסדי איגוד הישיבות הגבוהות. שימש נציג ציבור במליאת מועצת העיתונות, חבר הנהלה בישיבת בני חיל ובתנועת קוממיות בגרעין החינוכי בנתניה.

פעילות פוליטית
התמודדותו הראשונה של סמוטריץ' לכנסת הייתה בבחירות לכנסת השמונה עשרה ב-2009. אז הוצב במקום התשיעי ברשימת האיחוד הלאומי, ובהתאם לחוק הבחירות לכנסת שוחרר לשלושה חודשים משירותו בצה"ל, לאחריהם חזר להשלים את שירותו. המפלגה זכתה בארבעה מנדטים, וסמוטריץ' לא נכנס לכנסת. לימים סיפר אחד ממכריו שסמוטריץ' לא רצה לרוץ לכנסת ועשה זאת רק בלחץ חבריו, ובעקבות הוראת רבותיו ובראשם הרב חיים דרוקמן שקבעו שמדובר ברעיון טוב.

בשנת 2015, לקראת הבחירות לכנסת העשרים, הוצב במקום התשיעי ברשימת הבית היהודי, לאחר שנבחר על ידי מרכז האיחוד הלאומי – תקומה למקום השני שהוקצה לה ברשימה. בעקבות פטירתו של השר אורי אורבך, קודם סמוטריץ' למקום השמיני ברשימה ונבחר לכנסת. הוא מונה לסגן יושב ראש הכנסת ולחבר בוועדת הכספים ובוועדת הפנים והגנת הסביבה.

חקיקה
במהלך הכנסת העשרים העביר סמוטריץ' כיוזם ראשון שתים עשרה הצעות חוק. הצעות החוק הבולטות ביותר היו:
 תיקון ל"חוק החטיבה להתיישבות" שיזם סמוטריץ' ואושר בכנסת ב-23 בדצמבר 2015. החוק קובע שממשלת ישראל רשאית להאציל מסמכויותיה בתחום ההתיישבות ובתחומים נוספים לחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית.
 ב-2016 הגיש סמוטריץ' הצעה ל"חוק השקיפות" שלפיה תוטל חובת גילוי על עמותות שמקבלות מימון מישות מדינית זרה. ההצעה מוזגה לתוך הצעת חוק ממשלתית שאושרה ב-11 ביולי.
 ב-7 בנובמבר 2016 אישרה הכנסת את חוק שירות הציבור (הצהרת הון) שיזם סמוטריץ, המחייב בכירים בשירות המדינה למלא הצהרת הון לקראת מינוים.
 יזם עם חבר הכנסת יואב קיש את חוק ההסדרה שמטרתו הייתה לאפשר הפקעת מקרקעין ביהודה ושומרון שנבנתה עליהם התיישבות בתום לב, ולהעניק לבעלים קרקע חלופית או פיצוי. החוק אושר בכנסת ב-6 בפברואר 2017. ביוני 2020 פסל בג"ץ את החוק בנימוק שהוא אינו חוקתי. במרץ 2017 נכתב ב"הארץ" וחדשות 2 כי בקידום חוק ההסדרה נמצא סמוטריץ' בניגוד עניינים, מכיוון שביתו שבשכונת גבעת רש"י נבנה באופן בלתי חוקי, שכן חלקת הקרקע שעליה נבנה אינה כלולה בתוכנית המתאר של קדומים. עוד פורסם כי הקרקע לא הוכרזה כאדמת מדינה על ידי צוות קו כחול של המנהל האזרחי שמיפה את השטח ב־2012, וכי צילומי אוויר הראו כי היו עצים בחלקה עד שנת 2002. סמוטריץ' הכחיש את הטענות ואמר ש"הדברים נעשו כנדרש".

בח' שבט התשע"ט (14 בינואר 2019), לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, גבר סמוטריץ' על השר אורי אריאל, ונבחר במרכז מפלגת האיחוד הלאומי – תקומה ליו"ר המפלגה.

לקראת אותן בחירות הגיעה מפלגת האיחוד הלאומי – תקומה להסכם על ריצה משותפת עם הבית היהודי ועם עוצמה יהודית במסגרת איחוד מפלגות הימין. על פי ההסכם הוצב סמוטריץ' במקום השני ברשימה לכנסת, אחרי יו"ר הבית היהודי הרב רפי פרץ. עוד הוסכם כי תינתן לו הזכות לבחור ראשון מבין התפקידים שיתקבלו במסגרת ההסכם הקואליציוני, ושאם תקבל הסיעה רק תפקיד שר אחד, יכהנו בו שניהם ברוטציה. הסכם זה נשמר גם לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, אז רצו הבית היהודי והאיחוד הלאומי עם הימין החדש במסגרת רשימת ימינה.

שר התחבורה
בכ' סיון התשע"ט (23 ביוני 2019) מונה לשר התחבורה ולחבר הקבינט המדיני ביטחוני, במסגרת ממשלת המעבר. במהלך כהונתו כשר התחבורה החל את מיזם נתיב פלוס שבמסגרתו הוקצו בכביש החוף ובנתיבי איילון נתיבי נסיעה לתחבורה ציבורית ולכלי רכב פרטיים עם לפחות נוסע אחד או שניים מלבד הנהג. כמו כן האיץ סמוטריץ' את חשמול הרכבת בקו המהיר בין ירושלים לתל אביב, וכן החל בבניית מסילת ראשון לציון – מודיעין. ביולי 2022, כשנשאל על יחסו לערבים, העיד על עצמו כי "אני כשר תחבורה יהודי, דתי, מתנחל, ימני – כנראה לא ימין רך כל כך – ידעתי לדאוג לצרכים שלהם. ותשאל אותם, הם מודים בזה".

באופוזיציה
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע התפצל מרשימת "ימינה". לדבריו, על רקע נכונותו של בנט להיכנס לממשלה בשיתוף מפלגות שמאל. סמוטריץ' התמודד בראש רשימת "הציונות הדתית", בבלוק טכני של המפלגות "האיחוד הלאומי – תקומה", "עוצמה יהודית" ו"נעם". הרשימה קיבלה בבחירות 6 מנדטים, מתוכם 4 למפלגתו של סמוטריץ'. סמוטריץ' הרבה לתקוף את ממשלת ישראל השלושים ושש, ובפרט את ראש הממשלה נפתלי בנט ושר הדתות מתן כהנא. באפריל 2022 אמר עליהם בריאיון: "מי ששותף לממשלה הזו לא צריך להכניס אותו לבית הכנסת. זה הדבר הכי לגיטימי בעולם. [...] אני חושב שאנשים שהפנו עורף לציבור, אמורים להרגיש לא רצויים בציבור". בסוף שנת 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל אמר סמוטריץ' בהתייחס לאמירה זו שהיה לו חלק בהסלמת השיח והוא מתנצל על כך.

 בכנסת העשרים וחמש 
ממוזער|סמוטריץ' חוגג בשל הישגי רשימת "הציונות הדתית" בראשותו בבחירות לכנסת העשרים וארבע, 2021
לקראת הבחירות לכנסת ה-25 חתם סמוטריץ' פעם נוספת על הסכם ריצה משותפת בבלוק טכני עם עוצמה יהודית ומפלגת נעם. סמוטריץ' ניסה לשמר את יחסי הכוחות בין מפלגתו לבין עוצמה יהודית כבמערכות הבחירות הקודמות, אך לבסוף נכנע לדרישתו של איתמר בן גביר שהסקרים נתנו לו יותר קולות מלמפלגתו של סמוטריץ' והסכים לחלוקה שווה של המקומות ברשימה. הרשימה זכתה ב-14 מנדטים, מהם 7 לאיחוד הלאומי – תקומה.

לאחר הבחירות נכנס לממשלת ישראל השלושים ושבע והתמנה לשר האוצר ולשר במשרד הביטחון הממונה על יחידות מתאם פעולות הממשלה בשטחים והמנהל האזרחי.

ב-7 בפברואר 2023 התפטר מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי.

 שר האוצר 
ב-2 במרץ 2023, חתם סמוטריץ עם יו"ר ההסתדרות החדשה ארנון בר־דוד על הסכם שכר חדש במגזר הציבורי, שהתפרס על פני ארבע שנים. ההסכם כלל תוספות שכר לעובדים, קיצור שבוע העבודה ומענקים חד־פעמיים בשווי 6,000 ש"ח לכל עובד.

במסגרת חוק ההסדרים בשנת 2023, קידם סמוטריץ' את הקמת קרן הארנונה, שייעודה הוא העברת כספים מרשויות מקומיות שבונות שטחים לעסקים לרשויות מקומיות שיאשרו בנייה של יחידות דיור. הקמת הקרן לוותה בהתנגדות של מרכז השלטון המקומי בישראל ובשביתות של רשויות מקומיות.

באוגוסט 2023 מנע סמוטריץ' העברה של כ-300 מיליון שקלים שהובטחו לרשויות מקומיות ערביות במסגרת הכספים הקואליציוניים בזמן הממשלה הקודמת, בטענה שמדובר בתקציב פוליטי שאין לו הצדקה מקצועית וכן שהתקציב עלול לזלוג לארגוני פשיעה, כפי שקרה במקרים דומים בעבר. כמו כן סירב לאשר תקציב של 200 מיליון שקלים למכינות לשילוב סטודנטים ערבים באקדמיה, והתנה את אישור התקציב ב"יצירת מנגנונים שיטפלו בהקצנה הלאומנית באוניברסיטאות וימנעו אותה".

במאי 2024, עצר סמוטריץ' העברת תקציב של כ-6 מיליארד ש"ח לרכש ביטחוני. סמוטריץ' התנה את העברת הסכום בהקמת ועדה ציבורית לבחינת תקציב הביטחון. הוועדה הוקמה באוגוסט 2024 ובראשה עומד יעקב נגל, מ"מ ראש המטה לביטחון לאומי לשעבר.

 מיסוי 
בתחום המיסוי, ביטל סמוטריץ' את המס על כלים חד־פעמיים ואת מס הקנייה על משקאות ממותקים, יזם הארכת הוראת שעה שהעניקה תוספת נקודת זיכוי להורים על כל ילד בגיל 6–12, וקידם את השוואת סכום מענק העבודה שגבר מקבל לזה שאישה מקבלת.

ב-11 בספטמבר 2024, ועדת הכספים של הכנסת אישרה את הצעתו של סמוטריץ' להטיל מס פחמן על דלקים שאינם לתחבורה באופן הדרגתי מ-2025 עד 2030.

באפריל 2025, לקראת פרסום תוכנית המכסים של טראמפ, הממשלה הודיעה כי היא מבטלת את כל המכסים על יבוא מארצות הברית. אף על פי כן, הטיל טראמפ מכס בגובה 17% על סחורות ישראליות.

הורדת דירוג האשראי של ישראל
באפריל 2023, במהלך כהונתו כשר האוצר על רקע הרפורמה המשפטית, הורידה חברת דירוג האשראי מודי'ס את תחזית הדירוג של ישראל מ"חיובית" ל"יציבה" בטענה כי "הרשות המחוקקת והרשות המבצעת הפכו פחות צפויות ויותר מוכנות לייצר סיכונים משמעותיים ליציבות הכלכלית והחברתית".

בפברואר 2024, בזמן מלחמת חרבות ברזל, הורידה מודי'ס את דירוג האשראי של ישראל מ-A1 ל-A2 עם תחזית דירוג שלילית, בין היתר בנימוק שהיעדר תוכניות לסיום המלחמה ולחיזוק ביטחונה של ישראל אחריה מגדילים את הסיכונים הפוליטיים ומחלישים את הרשות המבצעת והמחוקקת וכן את החוסן החברתי והפיסקלי של המדינה. הייתה זו הורדת הדירוג הראשונה מאז החלה החברה לדרג את ישראל בשנת 1988. באפריל 2024, הצטרפה אליה סוכנות S&P ובאוגוסט גם סוכנות הדירוג פיץ'.

בספטמבר 2024, באופן חריג, הודיעה חברת הדירוג מודי'ס על הורדת דירוג כפולה לישראל, לדירוג Baa1 עם תחזית שלילית, הנמוך ביותר מעולם. בהחלטה נכתב כי "הסיכון הגאופוליטי התגבר באופן משמעותי, הכלכלה הישראלית לא תתאושש במהירות". באותם ימים לא תמה המלחמה בעזה והתגברה הלחימה מול חזבאללה בלבנון. נכתב כי ישנה "ירידה באיכות המוסדות והממשל של ישראל, אשר לא היו אפקטיביים בצורה מלאה במניעת פעולות הפוגעות במדדי האשראי". לצד ההתפתחויות בזירה הצבאית, בסוכנות הדירוג עקבו כיצד הממשלה אישרה את פריצת מסגרת תקציב 2024 והתעכבה בקידום תקציב 2025 – חרף אזהרות בכירי משרד האוצר ובנק ישראל.

 כלכלת מלחמה 
בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל, נדרש סמוטריץ' לדאוג למימון המלחמה ולצורך כך העביר תקציבים מתוקנים לשנים 2023 ו-2024 עם הרחבה משמעותית לתקציב הביטחון ובתקציב 2025 הכניס העלאות מיסים וקיצוצים נרחבים. יעד הגירעון כאחוז מהתמ"ג עמד בתקציב 2024 על 6.6% לפני שישראל יצאה ללחימה עצימה בלבנון. סמוטריץ' הביא מתווה פיצויים לעסקים אותו הוא כינה "מרחיב"., לטענתו בניגוד לעמדת אנשי אגף התקציבים, קבע שמפוני הצפון יועברו לבתי מלון ולא לפתרונות זמניים כפי שתוכנן בעבר והביא מתווה תגמול מרחיב לחיילי המילואים.

למרות זאת, סמוטריץ' דחה את הדרישה לביטול הכספים הקואליציוניים והסטתם לטובת המאמץ המלחמתי – למרות המלצת הדרגים המקצועיים במשרד האוצר ובבנק ישראל. סמוטריץ אישר הסטה קטנה יחסית, של 860 מיליון שקל בתקציב 2023, מתוך 10.5 מיליארד ש"ח שטרם נוצלו. בתקציב 2024 המתוקן, מתוך תקציב מתוכנן של 7.9 מיליארד ש"ח הסכים סמוטריץ' לקצץ 2.4 מיליארד (30%). הכספים הקואליציוניים ב-2024 כוללים תוספות שכר למורים בבתי ספר חרדיים.

העלאות המיסים כללו העלאה של המע"מ מ-17% ל-18% בשנת 2025. ב-3 במרץ 2024, אישרה הכנסת את החוק שיזם סמוטריץ' לגביית תשלום חד פעמי מכלל הבנקים הגדולים במשק בשנים 2024–2025, לשם השגת יעדי תקציב המדינה במסגרת המלחמה. כן הוקפאו מדרגות מס הכנסה (צעד שמשעותו שחיקת המדרגות ב-3.43%), הועלו דמי ביטוח לאומי לשנתיים, והוטל מס על רווחים כלואים.

ההיבט המדיני
בישיבת הממשלה שהתקיימה לאחר טבח שבעה באוקטובר, צוטט סמוטריץ' כאומר "צריך להיות עכשיו אכזריים לא להתחשב יותר מדי בשבויים". באפריל, לאחר שקבינט המלחמה הנחה להרחיב את המעברים לרצועת עזה, סירב לתקצב את ההרחבה בנימוק שההנחיה "חסרת תוקף, מנוגדת לחוק ולהחלטת הקבינט". ב-16 במאי 2024, הצהיר סמוטריץ' על כוונתו להטיל מכס של 100% על יבוא מוצרים מטורקיה, זאת עד לסיום כהונתו של רג'פ טאיפ ארדואן כנשיא טורקיה. ההחלטה ספגה ביקורת מאיגוד לשכות המסחר ומחלק ממפלגות האופוזיציה. לאורך המלחמה הביע סמוטריץ' התנגדות לעסקה לשחרור חטופים הכוללת שחרור מחבלים. עם זאת, הוא תמך בעסקת שחרור החטופים של נובמבר 2023.

פיטורי היועצת המשפטית לממשלה
ביולי 2025 נמנה עם חברי "ועדת שיקלי", שהמליצה לממשלה על פיטורי היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה.

שר במשרד הביטחון

בהתאם להסכם הקואליציוני להקמת הממשלה ה-25 נקבע שסמוטריץ' ימונה לשר במשרד הביטחון האחראי על המנהל האזרחי. בתחילה התגלעו חילוקי דעות בין סמוטריץ לשר הביטחון גלנט על הסמכויות שיוענקו לסמוטריץ', אך ב-23 בפברואר 2023 נחתם הסכם ביניהם. על פי ההסכם הוקם במשרד הביטחון גוף ממשלתי חדש בשם "מנהלת ההתיישבות (יו"ש)" שנועד לנהל את כל היבטי החיים של ההתנחלויות בשטחי יהודה ושומרון שכפוף לסמוטריץ'. מנהלת זו היא גוף ממשלתי אזרחי, בניגוד למנהל האזרחי ולמתאם פעולות הממשלה בשטחים, שהם גופים צבאיים. בנוסף להתנחלויות ניתנו למנהלת ההתיישבות גם סמכויות הנוגעות ישירות לחיי הפלסטינים, בהן אכיפת חוק התכנון והבנייה כלפי הבנייה הפלסטינית בשטחי C, סמכות להפקעת מקרקעין וסמכות להכרזה על אדמות מדינה.

בתפקידו במשרד הביטחון פעל סמוטריץ' לבנייה בהיקפים גדולים בהתנחלויות ביהודה ושומרון, להכשרת מאחזים, להקמת יישובים חדשים, להשקעה בתשתיות של כבישים ולהכרזה על אדמות מדינה. כמו כן פעל סמוטריץ' לצמצום האכיפה נגד בנייה בלתי חוקית של יהודים ולהגברת האכיפה נגד ערבים, באופן שעורר ביקורת מצד מפקד פיקוד המרכז דאז, יהודה פוקס. בשנים 2024-2025 נהרסו למעלה מ-1000 מבנים בכל שנה.

בנובמבר 2024, לאחר זכייתו של דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית, אמר סמוטריץ' כי הנחה את המנהלת להתחיל בעבודת מטה להכנת התשתית הנדרשת להחלת ריבונות.

בספטמבר 2025, לקראת הכרזתן של מדינות רבות על הכרה במדינה פלסטינית, קרא להחיל ריבונות על 82% מיהודה ושומרון (לא כולל שטחם של הערים הערביות הגדולות), כך שיחולו רק על 80,000 פלסטינים. לטענתו, יש לדבר קונזנוס רחב בקרב העם, בייחוד לאחר טבח שמחת תורה ותמיכה מצד הממשל בארצות הברית. לפי התוכנית, לא תינתן לפלסטינים בשטחים אלה זכות בחירה לכנסת. ההצהרה גונתה על ידי הרשות הפלסטינית ועל ידי איחוד האמירויות הערביות, שהזהירה כי צעד כזה "יפגע קשות ברוח הסכמי אברהם".

בנובמבר 2025 פורסם דוח מבקר המדינה על פיו סמוטריץ' שהוסמך לנהל את הקבינט החברתי-כלכלי במלחמת חרבות ברזל, להוביל אותו, לקבוע את סדר היום שלו ולנהל את דיוניו שמטרתם קבלת החלטות, לא מימש את סמכויותיו אלה. כתוצאה הקבינט לא מילא את התפקידים שהוקצו לו ונמנע ממתן מענה מערכתי ליישובי קו העימות בצפון ותושביהם.

עמדותיו
 הסכסוך הישראלי-פלסטיני 
ממוזער|בצלאל סמוטריץ' עם שגריר ארצות הברית בישראל, דייוויד פרידמן (במרכז) והרב דוד פנדל (מימין) בעת ביקורו של השגריר בישיבת ההסדר של שדרות, אוקטובר 2017
סמוטריץ' מאמין שהתנועה הלאומית הפלסטינית התגבשה כהתנגדות לציונות תוך שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית. הוא סבור כי אין אפשרות לקיום שלום בין שתי התנועות הלאומיות, ולכן, לדבריו, דחו הפלסטינים הצעות שלום ישראליות. הוא תומך במדיניות "מאזן אימה" הכוללת סנקציות כמו הריסת בתי מחבלים וגירוש משפחות מחבלים. הוא הדגיש את הצורך באפס סובלנות מול אירועים המערערים את ההרתעה, כולל מקרים כמו פרשת עהד תמימי.

סמוטריץ' מתנגד לעסקאות חטופים ושבויים שנעשו בשנים האחרונות, בטענה שזה מעודד חטיפות נוספות על ידי ארגוני הטרור השונים בעולם. הוא תומך בעיגון בחוק של המלצות ועדת שמגר, וזאת בכדי לצמצם את "מרחב התמרון" לעסקאות מסוכנות, לשיטתו.

בעת כהונתו כשר אוצר ב-2023, לאחר פיגוע הירי בחווארה, שבעקבותיו פרצו מהומות בכפר, אמר סמוטריץ' שעל מדינת ישראל "למחוק את חווארה". דבריו ספגו גינויים ברחבי העולם, וכל גורמי הממשל האמריקאי סירבו להיפגש עמו. בהמשך הבהיר שהתכוון לפינוי ללא פגיעה בנפש.

בינואר 2025, לאחר פיגוע הירי באל-פונדוק ובזמן שבו מתקיים קרב ג'באליה השלישי שבו נהרגו תושבים רבים ואחרים פונו בכוח תוך גרימת הרס רב, אמר סמוטריץ' כי "פונדוק, שכם וג'נין צריכות להיראות כמו ג'באליה, כדי שכפר סבא לא תהיה כפר עזה".

סמוטריץ' התבטא מספר פעמים באופנים שונים ביחס לשאלת המצור ההומניטרי על עזה. מחד באפריל ובמאי 2025 אמר כי "אף גרגר לא יכנס לעזה באופן שיגיע לחמאס". ומאידך אמר באוגוסט 2024 וביולי 2025 כי אף אחד בעולם לא ייתן לנו להרעיב 2 מיליון אזרחים בעזה עד מוות. בפעם הראשונה שאמר זאת הוא הוסיף שאולי זה היה "צודק ומוסרי" לבצע הרעבה כזו עד שיוחזרו החטופים. דבריו אלו ספגו גינוי ממדינות הנחשבות לפרו-ישראליות.

במהלך מלחמת חרבות ברזל, קרא מספר פעמים לחידוש ההתיישבות היהודית ברצועת עזה, ולעידוד הגירה מרצון מרצועת עזה. בספטמבר 2025 אמר כי יש בעזה "בוננזה של נדל"ן" וטען כי הוא דן עם ממשל טראמפ כיצד לחלק את הקרקע שם בין ישראל וארצות הברית, על מנת לכסות את עלויות המלחמה. גם לאחר הסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025), בו נסוגה ישראל לגבולות מוסכמים בתוך הרצועה ועצרה את הלחימה, המשיך סמוטריץ' לדבוק בהקמת התיישבות יהודית בעזה.

באוקטובר 2025 אמר סמוטריץ' כי יש לוותר על נורמליזציה עם סעודיה אם היא תתבע בתמורה לכך הקמת מדינה פלסטינית, ובמקרה כזה יש לומר לסעודים "תמשיכו לרכוב על גמלים על החול במדבר ואנחנו נמשיך לפתח מעצמה טכנולוגית". לאחר מכן התנצל על דבריו.

היחס לחמאס

בסוף 2014, בעת שהרשות הפלסטינית פעלה מדינית נגד ישראל, הציע סמוטריץ' לשקול לאפשר את עליית שלטון חמאס ביהודה ושומרון, מתוך הנחה ש"חמאס הוא נכס" מבחינת הלגיטימציה הבין-לאומית ושצה"ל השולט בשטח מאז מבצע חומת מגן ידע לטפל באיומים מבחינה ביטחונית. בריאיון ב-2015 חזר על טענה זו באומרו שבזירה המדינית, שהיא הזירה המרכזית שאיתה ישראל מתמודדת: "הרשות הפלסטינית היא נטל, וחמאס הוא נכס", כיוון שלדעתו הוא לא יזכה להכרה, או מעמד בבית הדין הפלילי הבין-לאומי, עקב פעילותו כארגון טרור.

משנת 2018 טען סמוטריץ' שוב ושוב שיש לכבוש באופן מלא את רצועת עזה ולפרק את החמאס מנשקו וביקר את נתניהו על שהוא מסרב לעשות זאת. באפריל 2022 אמר שישראל עתידה לשלם מחיר כבד על חוסר הטיפול בהתעצמות חמאס ברצועת עזה. במאי 2023, במהלך מבצע מגן וחץ, אמר שבסופו של דבר לא תהייה ברירה אלא לכבוש את רצועת עזה ולפרז אותה, אבל שבאותה עת הדבר לא רלוונטי. ביולי 2025 סמוטריץ' אמר כי אינו רוצה לחזור לגוש קטיף במתכונתו הקודמת משום שהיה קטן וצפוף, וכי כיום עזה מאפשרת "לחשוב בגדול" מבחינת שטח ושליטה והביע תמיכה בכיבוש רצועת עזה, עידוד הגירה מרצון, והשמדת חמאס, בטענה כי שליטה על הקרקע היא הדרך לגבות מחיר מארגוני טרור. הוא התנגד לגישה שלפיה אין לישראל מה לחפש בעזה, וטען שהימנעות משליטה בה תגרום להמשך איומים על ישראל.

תוכנית ההכרעה
בספטמבר 2017 הציג את "תוכנית ההכרעה", תוכנית חד־צדדית שאמור להביא לסיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני. התוכנית מבוססת על הנחה שהעם הפלסטיני הוא תנועת נגד לציונות, ולכן לא ישלים לעולם עם קיומה של מדינת ישראל. על פי סמוטריץ', אין אפשרות ליישב את השאיפות הלאומיות של היהודים והפלסטינים, והטרור הפלסטיני לא נובע מייאוש, אלא מתקווה להכניע את ישראל. לפי התוכנית, יפורקו הרשות הפלסטינית והשאיפות הלאומיות הפלסטיניות. ישראל תחיל ריבונות מלאה ביהודה ושומרון ותעודד התיישבות יהודית נרחבת באזור. לפלסטינים יוקמו מנהלות מוניציפליות, ללא מאפיינים לאומיים, שלטענתו תואמים את המבנה התרבותי־חמולתי בחברה הפלסטינית. תינתן להם אפשרות לחיות כתושבי קבע תחת שלטון ישראלי, ללא זכות הצבעה לכנסת, בכך תישמר עליונות יהודית בקבלת ההחלטות במדינת ישראל. אף על פי כן, טען סמוטריץ' שהפתרון לא יהפוך את ישראל למדינת אפרטהייד, כי היא מעניקה לפלסטינים זכויות דמוקרטיות רבות יותר מאשר הם מקבלים מהרשות הפלסטינית.

התוכנית מציעה שלושה מודלים אפשריים לשיפור הרכיב הדמוקרטי בטווח הארוך: הענקת זכות הצבעה לפרלמנט הירדני; שיתוף בהחלטות אזרחיות ולא לאומיות; ואף אזרחות מלאה, בהתאם לכמות התושבים הערבים שיבקשו זאת, תוך הצהרת נאמנות ושירות צבאי או לאומי. תושב שלא יהיה מעוניין בכך יקבל סיוע להגר למדינה אחרת. אלו שינקטו בפעולות טרור יטופלו בידי כוחות הביטחון, כך שייווצרו ייאוש מחזון המדינה הפלסטינית ודעיכה של המוטיבציה לטרור, כפי שלאחר מלחמת העצמאות קיבלו ערביי ישראל את השלטון הישראלי כעובדה מוגמרת.

 דת ומדינה 
ממוזער|סמוטריץ' יחד עם הרב זלמן מלמד והרב יעקב שפירא, בשמחת בית השואבה בישיבת מרכז הרב, ה'תשע"ט
בכנסת העשרים היה בין חברי הכנסת הפעילים ביותר בהגשת הצעות חוק בנושא דת ומדינה.

פעילותו בתחום דיני האישות כוללת את הצהרתו שמפלגת הבית היהודי היא מפלגה דתית ש"לעולם לא תכיר בנישואים חד מיניים". הוא הגיש בשנת 2017 יחד עם חברי הכנסת יואב בן צור ומיכאל מלכיאלי מש"ס, הצעת חוק לפיה בעל של אישה שאינה מקיימת פסק דין המחייב אותה לקבל גט לא יצטרך להמתין שלוש שנים לפני שיוכל לבקש אישור לשאת אישה שנייה. בשנת 2018 הגיש הצעת חוק לפיה המדינה תממן הקפאת ביציות עבור נשים עגונות ומסורבות גט. מטרתה של הצעת חוק זו הייתה לבטל את אחד ממנופי הלחץ העיקריים של סרבני גט על נשותיהם, אולם "הקואליציה הבין-לאומית למען זכויות העגונה" טענה נגדה שמדובר בהליך שהצלחתו מוטלת בספק, ועלול לעכב באופן משמעותי את מתן הגט.

בשנת 2018 קרא לממשלה להימנע מהרחבת הקריטריונים לזכאות לעלייה מאתיופיה כך שיכללו הורים ואחים של בני קהילת הפלאשמורה, שעל פי ההלכה אינם יהודים, ובנוסף אינם זכאֵי-עלייה מכח חוק השבות. הוא פנה לפרקליט המדינה לפתוח בחקירה פלילית נגד ארגון "השגחה פרטית", שלטענתו מעודד אנשים להפר את החוק בכך שהקים מערך נישואים אלטרנטיבי לרבנות הראשית. הוא פעל להשבת הסטטוס קוו בענייני תחבורה ציבורית בשבת על ידי שינוי לוחות הזמנים והמסלולים של קווי אוטובוס שפעלו לאחר כניסת השבת.

ממוזער|סמוטריץ עם אביו הרב חיים ירוחם סמוטריץ והרב יעקב שפירא בהר הרצל בהלווית נעם רז, ה'תשפ"ב
בריאיון ביוני 2019 השיב לאסף ליברמן, ששאל אותו האם רצונו שישראל תהיה מדינת הלכה, כי "חוקי התורה עדיפים בהרבה על מדינת ההלכה שיצר כאן אהרון ברק". כשנשאל האם שאיפתו שיונהגו בישראל כל משפטי התורה, השיב שבעזרת השם, כשעם ישראל ירצה, תתנהל לפי משפט התורה, "כפי שהיה בימי דוד המלך ושלמה המלך, על פי משפט התורה, כמובן, בהתאמה לימים האלה ולאתגרים האלה ולכלכלה הזאת ולאיך שחיה חברה בשנת 2019". כשנשאל האם יסקלו מחללי שבת, השיב ש"לא סוקלים מחללי שבת כל כך מהר", ואמר שלפי חז"ל, סנהדרין שהייתה מוציאה להורג פעם בשבעים שנה הייתה נחשבת "קטלנית". סמוטריץ' השווה זאת למדינת ישראל, שהוציאה להורג אדם אחד בשבעים שנותיה, ואמר כי דומה לכך גם עונש המוות במשפט התורה "איננו כה מפחיד".

כלכלה
סמוטריץ' הצהיר כי הוא מאמין בכלכלה חופשית, וכי תפקידה של הממשלה הוא להתערב כמה שפחות בשוק ולתת לכוחותיו לעשות את שלהם. הוא תומך בהצהרותיו בשיטת השוברים בחינוך, בהורדת מיסים ובאיסור שביתה בשירותים חיוניים. בנוסף, סמוטריץ' תומך במעבר לתמיכה ישירה בחקלאים על פני חסמים, מכסים ובירוקרטיה המונעים יבוא תוצרת מחו"ל. עם זאת, לאחר שהתמנה לשר האוצר, פרשנים רבים הביעו אכזבה ממדיניותו, וטענו כי מדיניותו בפועל קרובה יותר לשמאל הכלכלי מאשר לימין הכלכלי; ; ; ; ; . בראיון איתו בינואר 2026 הודה כי מדיניותו בפועל גלשה לשמאל הכלכלי, אך טען כי עשה זאת בגלל לחצים מצד חברי הממשלה האחרים.

בדצמבר 2015 נשאל על דו"ח העוני השנתי שפורסם, והשיב: "אין ספק שממצאי דו"ח העוני אמורים להילמד בצורה מעמיקה ולהיות חלק מתוכניות עבודה שלנו ככנסת וכממשלה כדי לצמצם את העוני בישראל. עם זאת, לא צריך לאבד פרופורציות. אין ספק שעני היום הוא הרבה פחות עני מלפני 20 שנה. הצמיחה במדינת ישראל מתקדמת. אז נכון שעשירים היום יותר עשירים מפעם אבל גם העניים יותר עשירים מבעבר במונחים מוחלטים. הפער נשמר והוא כמובן כואב וצריך לטפל בו, אבל לא צריך להלקות את עצמנו על מה שלא מגיע לנו. אין כאן אף אחד שמת מרעב או מקור ברחובות".

בריאיון לעיתון משפחה, לאחר שהסביר סמוטריץ' על תפיסת עולמו הכלכלית שמשלבת בין שוק חופשי תחרותי ובין השקעה בערכים שהמדינה מאמינה בהם, התייחס להגדלת הקצבאות לאברכים ואמר: "אני אגיד לכם משפט שבעיניי חשוב מאוד: ניסו הרבה תאוריות כלכליות, ניסו קפיטליזם, ניסו סוציאליזם, אבל דבר אחד לא ניסו: תפיסה כלכלית שנקראת 'והיה אם שמוע'. אם ניישם את התורה, נזכה לשפע כלכלי וברכה גדולה. זו תהיה התפיסה הכלכלית שלי. אני לא נשאר בגובה שלושים אלף רגל. כשר אוצר אכנס למאקרו ולמיקרו ולנתונים ולשפה הכי מקצועית בעולם. אבל שנייה לפני שיורדים למטה – אנחנו יהודים מאמינים". בהמשך הריאיון הוסיף: "מהסיבה הזו, כאשר באתי ואמרתי שאני רוצה להגדיל את תקציב לימוד התורה, הצגתי שתי סיבות: א' – כי זה חשוב, ומדינת ישראל צריכה להצהיר 'לימוד התורה חשוב לי'. ב' – זה עובד כלפי שמיא וזה עובד במציאות. אנחנו מאמינים במה שכתוב בתורה – 'אם בחוקותיי תלכו ונתתי גשמיכם בעיתם' ויהיה שפע כלכלי גדול".

 מערכת המשפט 
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, הציגו סמוטריץ' וחבר הכנסת שמחה רוטמן את מצע מפלגת הציונות הדתית בנוגע למערכת המשפט הידוע גם בתור תוכנית "חוק וצדק", התכנית כוללת את:
 פיצול תפקיד היועץ המשפטי לממשלה ל-3, היועץ המשפטי לממשלה, התובע הכללי ומייצג המדינה בערכאות שיפוטיות.
 הקמת גוף ביקורת וחקירה עצמאי על גופי החקירה והתביעה דהיינו: השב"כ, המשטרה ופרקליטות המדינה.
 קידום מינויים של פרקליטים בכירים במכרזים חיצוניים
 שינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים שיכלול את: נשיא בית המשפט העליון, נשיא בית משפט מחוזי ונשיא בית משפט השלום שימונו על ידי שר המשפטים, 4 נבחרי ציבור מהקואליציה ו-2 נבחרי ציבור מהאופוזיציה.
 שימוע ציבורי לשופטי בית המשפט העליון וביטול שיטת הסניוריטי
 פסקת התגברות ברוב רגיל
 הגבלת זכות עמידה
 ביטול עילת הסבירות על החלטות הממשלה, ראש הממשלה והשרים
 מחיקת עבירת הפרת האמונים מחוק העונשין
 הפיכת לשכת עורכי הדין לוולונטרית
 שינוי חוק חסינות חברי הכנסת למצב שהיה לפני 2006 שבו החסינות הוענקה באופן אוטומטי, אלא אם כן החליטה הכנסת להסיר אותה.
 תמיכה ב"חוק הצרפתי" שקובע כי ראש הממשלה והשרים לא יחקרו ולא יעמדו לדין במהלך כהונתם, אלא אם כן מדובר בעבירות שיכולות להוות פגיעה חמורה באינטרס הציבורי.

סמוטריץ' תומך ברפורמה המשפטית במערכת המשפט.

ערבים ישראלים
באפריל 2016, בעקבות דיווחים על הפרדה הנהוגה בבתי חולים רבים בישראל בין יולדות יהודיות לערביות, ולאחר שאשתו התראיינה וסיפרה שלא נעים לה לשהות באותו חדר עם יולדות ערביות או לקבל טיפול ממיילדת ערביה, צייץ סמוטריץ' מספר ציוצים בהם כתב בין השאר: "יש פערים מנטליים ולשני הצדדים יותר נוח להיות עם עצמם", "אשתי ממש לא גזענית, אבל אחרי לידה היא רוצה לנוח ולא את החפלות ההמוניות המקובלות אצל משפחות היולדות הערביות", וכן "יש מלחמה כבר מאה שנה בארץ הזו בין יהודים לערבים ולכן טבעי שאשתי לא תרצה לשכב ליד מישהי שהרגע ילדה תינוק שאולי ירצה לרצוח את התינוק שלה עוד עשרים שנה".

לאחר שמפכ"ל המשטרה קובי שבתאי אמר, בהתייחסו למהומות בלוד, שהן אירעו כחלק מהמהומות בישראל, ושאין חלוקה מצידו בין יהודים וערבים, אלה טרוריסטים משני הצדדים שצריך לטפל בהם, ביקר אותו סמוטריץ: "הבעיה היא שהמפכ"ל יורק בפרצופם של אזרחי ישראל ומדבר כמו מהאו"ם על סימטריה בין שני הצדדים, יש התקוממות לאומנית של ערבי ישראל שמשתפים פעולה כגיס חמישי עם האויבים שלנו בחמאס, אתה צריך לדחוף לוועדת חקירה – למה המפכ"ל מדבר כך? למה לקח כל כך הרבה זמן לגייס כוחות? ערביי ישראל הם אזרחים אבל מה לעשות יש להם הזדהות עם האויב".

ביחס לבעיית הנשק הבלתי-חוקי בציבור הערבי, סבור סמוטריץ ש"אי אפשר להצליח לטפל בתופעה של נשק בלתי חוקי בכלים הרגילים, וחייבים לייצר הגדרה אחרת של המציאות. יש כאן כפירה בריבונות של המדינה וצריך לומר שמדובר במכת מדינה. צריכים כאן מנהיגות ולא לשים פלסטרים ולייצר סט כלים אחר לממשלה".

ב-2021, לאחר הבחירות לכנסת העשרים וארבע, התנגד סמוטריץ' נחרצות להקמת ממשלה בראשות בנימין נתניהו שתישען על הרשימה הערבית המאוחדת בהנהגת מנסור עבאס. התנגדותו של סמוטריץ' הכריעה את הוויכוח הפנימי בגוש הימין בשאלה זו בטרם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש. בין השאר אמר סמוטריץ': "ניסיונות ההלבנה של התנועה האיסלאמית מצד גורמים מסוימים בימין משקפים עיוורון וקוצר רואי מסוכן וחסר אחריות שיביא לאובדן שלטון הימין לעשרות השנים הבאות ולסופה של המדינה היהודית. לא פחות. הסתמכות של הימין על עבאס תהיה פשע, שיביא אולי לעוד כמה שנות שלטון של נתניהו, אבל מיד אחר כך יעביר את השלטון לשותפות שמאל-ערבים להרבה מאוד שנים ולאסון למדינת ישראל". ב-2022 קרא להוציא מחוץ לחוק את המפלגות הערביות הקיימות, שלשיטתו תומכות במאבק מזוין נגד מדינת ישראל, על מנת לפתוח "פתח בחברה הערבית ליסוד הנהגה אזרחית אחרת, שמקבלת את האתוס המכונן של מדינת ישראל כמדינה יהודית ושואפת לשפר את חייהם ורווחתם של אזרחי ישראל הערבים במסגרת המדינה היהודית".

באוקטובר 2021 עורר סערה כשבמהלך נאומו בכנסת הגיב לקריאות ביניים מצד חברי הכנסת מהרשימה המשותפת ומרע"ם במילים "אתם פה בטעות – כי בן-גוריון לא גמר את העבודה ולא זרק אתכם ב--48'. זאת האמת. איתכם אין לי שיג ושיח".

 שירות מעורב של גברים ונשים 
סמוטריץ' מתנגד לשירות מעורב של גברים ונשים ואף קרא לעכב גיוס לצה"ל, מתוך התנגדות לכך.

במרץ 2017 קרא סמוטריץ' לישיבות ולמכינות לעכב את גיוס תלמידיהם לצה"ל במחזור גיוס אחד, על-מנת להפעיל לחץ על הצבא על רקע סוגיית השירות הקרבי המשותף ושילוב נשים בתפקידי לחימה בצה"ל. על רקע סוגיה זו אמר סמוטריץ' בינואר 2018 כי "בסופו של יום יש מקצועות ותפקידים בחיים שמתאימים לגברים, ויש מקצועות שמתאימים לנשים – כך הקב"ה ברא את העולם, כך טוב לעולם".

בפברואר 2026 אמר כי אם הבת שלו תשאל, הוא ישתדל לחנך אותה לא ללכת לצבא, כי הרבנות הראשית מתנגדת וכי זו עמדת רבותיו.

תחומים נוספים
סמוטריץ' מתח ביקורת על אמצעים חריפים, בהם עינויים, שנקט השב"כ כלפי עצורים בחשד של מעורבות בהצתת בית משפחת דוואבשה בדומא וכלפי בני קהילתם, ושלל את הגדרת המעשה כפעולת טרור. הוא כתב: "טרור הוא רק אלימות שמפעיל אויב במסגרת מלחמה נגדנו ורק הוא מצדיק נקיטת צעדים חריפים שמקומם לא יכירם במציאות רגילה. כל השאר זה פשע חמור, פשע נאלח, פשע לאומני, אבל לא טרור. בכל השאר מטפלים במגוון הכלים הרחב שמעמיד ההליך הפלילי. הרצח בדומא, עם כל חומרתו, הוא לא אירוע טרור."

סמוטריץ' התנגד ל'חוק ההדחה', המעניק יכולת לחברי הכנסת להדיח ח"כ מכהן ללא צורך באישור בג"ץ, שמטרתו הייתה להדיח את חברת הכנסת חנין זועבי. באוקטובר 2016, לאחר דרישת נציגי ארגון בצלם מחברי האו"ם לנקוט בסנקציות נגד ישראל, קרא יו"ר הקואליציה, דוד ביטן, לשלול את אזרחותו של מנכ"ל הארגון, חגי אלעד. סמוטריץ' התנגד לצעד זה בנימוק שהוא אנטי דמוקרטי.

סמוטריץ' תומך בהצעת חוק עונש מוות למחבלים ובכך שתחול גם על יהודים. בדצמבר 2025 ציין: "אם יהיו בוגדים מתוכנו - זה חל גם עליהם".

הפצת תאורית קונספירציה על רצח רבין
בשנת 2022 בנאום במליאת הכנסת ביום רצח רבין, אמר סמוטריץ' בהיותו חבר כנסת, כי שב"כ לא רק נכשל בהגנה על רבין אלא גם השתמש ב"מניפולוציות חסרות אחריות שעד היום לא נחשפו במלואן, כדי לעודד את הרוצח לבצע את זממו". דבריו עומדים בניגוד לברורים משפטיים שבוצעו בנושא ומצאו כי אבישי רביב לא ייחס ליגאל עמיר כוונה רצינית לרצוח את רבין. בכירים בשב"כ דחו את הדברים וטענו כי מדובר בהפצת תאורית קשר על רצח רבין. רבים במערכת הפוליטית גינו את דברי סמוטריץ' כתאוריית קשר שפוגעת בשב"כ. בהם גלעד קריב, תמר זנדברג, בני גנץ, ואבי דיכטר. סמוטריץ' טען באותו נאום כי הביקורת הקשה של גורמים בימין כלפי רבין והסכם אוסלו לא קשורה לרצח. לעומת זאת טען בני גנץ כי מנהיגי ציבור הסיתו וגרמו לאווירת הסתה שתרמה לרצח

 סנקציות בין-לאומיות 
ביוני 2025 הודיעו בריטניה, קנדה, אוסטרליה, ניו זילנד ונורווגיה שהטילו עיצומים על סמוטריץ' ועל השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר, בנימוק שצעד זה ננקט עקב "הסתה לאלימות נגד פלסטינים". העיצומים כוללים איסור כניסה למדינות הללו, הקפאת נכסים אם קיימים, ואיסור על מוסדות כלכליים וחברות עסקיות לבצע איתם עסקאות כספיות. שר החוץ הבריטי דייוויד לאמי תיאר בנאום בפני הפרלמנט את התבטאויותיהם של השרים ביחס לעזה ולפלסטינים כ'מפלצתיות'.

לפני הטלת הסנקציות, פנה סמוטריץ' לבנק ישראל בדרישה להגן על לקוחות בנקים שעלולים להיות מושפעים ממגבלות במדינות שונות ולדאוג לכך שיקבלו שירותים בנקאיים מהבנקים בישראל. בתגובה, הפיקוח על הבנקים גיבש טיוטת הוראה חדשה הנוגעת למתן שירותים ללקוחות שהוטלו עליהם סנקציות, במטרה להבטיח מתן שירות בנקאי הולם לצד ניהול סיכונים במערכת הפיננסית הגלובלית. בבנק ישראל ראו במכתב שר האוצר ניסיון פגיעה בסמכויות הבנק המרכזי.

ב-17 ביולי הוגדר כאישיות בלתי רצויה על ידי ממשלת סלובניה בשל הצהרות ופעולות שמנוגדות לערכים הדמוקרטיים של סלובניה ולזכויות אדם ושלום בין-לאומי.

ביולי 2025 החליטה ממשלת הולנד לאסור על כניסתם של השרים סמוטריץ' ואיתמר בן גביר להולנד. בספטמבר 2025 הודיע ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס על איסור דומה.

חיים אישיים
סמוטריץ' נשוי לרויטל, ולהם שבעה ילדים, ונכד אחד. הם מתגוררים בשכונת גבעת רש"י בהתנחלות קדומים שבמחוז יהודה ושומרון. בן דודו, עמישר בן דודhttps://www.izkor.gov.il/%D7%A2%D7%9E%D7%99%D7%A9%D7%A8%20%D7%91%D7%9F%20%D7%93%D7%95%D7%93/en_d3a075912dc454754b1a20a23e87a3aa נהרג במהלך מלחמת חרבות ברזל.

קישורים חיצוניים

 בצלאל סמוטריץ', באתר ערוץ כנסת

 מאמרים מאת ח"כ בצלאל סמוטריץ', באתר "ערוץ 7"
 ח"כ בצלאל סמוטריץ' מתארח בתוכנית "שעה של אנשים" ברדיו גלי ישראל, 31 במרץ 2016












מכתביו
 "תוכנית ההכרעה: המפתח לשלום נמצא בימין", מתוך כתב עת השילוח, ספטמבר 2017

מנאומיו


הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:בוגרי ישיבת ירושלים לצעירים
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:בוגרי ישיבת קדומים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושתיים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם איחוד מפלגות הימין
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הבית היהודי
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם ימינה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם תקומה
קטגוריה:חברי כנסת מתנחלים
קטגוריה:ישראל: ראשי מפלגות
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת העשרים
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:ציונות דתית: אנשי ציבור
קטגוריה:ציונות דתית: חברי כנסת
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים וארבע
קטגוריה:קדומים: אישים
קטגוריה:חברי הקבינט המדיני-ביטחוני
קטגוריה:חיספין: אישים
קטגוריה:בית אל: אישים
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים ושבע
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980