יואב קיש

ממוזער|יואב קיש באירוע "שבתרבות" בגבעת שמואל עם רינה מצליח
יואב קיש (נולד ב-6 בדצמבר 1968) הוא שר החינוך מטעם מפלגת הליכוד. כיהן בעבר כשר לשיתוף פעולה אזורי וכסגן שר הבריאות. שירת בצה"ל כטייס קרב, ולאחר מכן עבד כטייס בחברת אל על.

ביוגרפיה 
קיש נולד, גדל והתחנך בשכונת צהלה בתל אביב. הוא נכדו של בריגדיר גנרל פרדריק קיש, מנהיג ציוני ומפקד כוחות ההנדסה הבריטיים בצפון אפריקה במלחמת העולם השנייה. אביו של קיש, סגן-אלוף במילואים מיכאל (מייק) קיש, שירת במלחמת יום הכיפורים כקצין ההנדסה של פיקוד דרום ויזם את הקמת פלוגת החבלה של הצנחנים. מצד אמו, אריאלה, הוא צאצא של הרב שמואל סלנט.

למד בבית הספר להנדסאים ברמת אביב, והיה חניך בשבט הנשיא במסגרת תנועת הצופים. לאחר לימודיו התגייס לצה"ל. בשנת 1988 סיים קורס טיס במגמת קרב בחיל האוויר. שירת בקבע, ואחר כך במילואים, כטייס קרב (מטוסי F-16) עד שנת 2016. את שירות המילואים סיים בדרגת סגן-אלוף.

קיש הוא בעל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת INSEAD שבפונטנבלו, צרפת. עד היבחרו לכנסת עבד במשך מספר שנים כטייס בצי מטוסי בואינג 777 בחברת אל על.

קיש הצטרף כחבר לתנועת הליכוד עוד בצעירותו. טרם היבחרו לכנסת היה ממובילי מחאת המילואימניקים לשוויון בנטל השירות הצבאי והאזרחי ושימש נציג הציבור בוועדה לקידום השוויון בנטל, ועדת פלסנר, לעניין גיבוש חוק חלופי לחוק טל. ב-2014 איים בסרוב להמשיך לשרת במילואים אם יימשך אי-השוויון בנטל. לקראת הבחירות לכנסת ה-19 התמודד על מקום ברשימת הליכוד במשבצת מחוז דן, אך משנבחר רק למקום השני במחוז הוצב במקום לא ריאלי. לקראת הבחירות לכנסת העשרים התמודד שוב על משבצת מחוז דן ונבחר למקום ה-19 ברשימת הליכוד לכנסת.

פעילות פרלמנטרית 
הצעת החוק הראשונה שהגיש קיש כחבר כנסת קידמה את העלאת אחוז המועסקים מקרב אנשים בעלי מוגבלויות בשירות הציבורי לשיעור של כ-5 אחוזים מכלל העובדים.

בנוסף פועל קיש בכנסת לטובת ביטול חוקים ורגולציה, בין היתר, ביטול "חוק הספרים" אשר עבר בקריאה שנייה ושלישית במאי 2016 ופקע בסוף אוגוסט 2016. במהלך כהונתו בכנסת יזם קיש גם הצעת החוק המבקשת לבטל את חזקת הגיל הרך, ובכך למנוע את המצב בו עובר הילד לחזקת האם באופן אוטומטי לאחר גירושין.

קיש יזם את הצעת חוק ה"שתולים", המבקשת ליצור מנגנון המגדיר ארגון הזוכה למימונה של ישות זרה, כ"שתול" של אותה ישות. הצעת החוק, מציעה להטיל חובת דיווח על ה"שתולים" ואוסרת שיתופי פעולה בינם לבין משרדי ממשלה וצה"ל – למעט מקרים אשר ייקבעו על ידי שר המשפטים ומעניקה לגורמים המוסמכים כלים להתמודדות עם אותם גורמים. הצעת החוק עוררה דיון סוער. הצעת החוק גרמה לקרע בין קיש ובין "הליכודניקים החדשים", שקודם לכן תמכו בו.

במרץ 2016 פורסם בספר החוקים תיקון חוק הגנת הצרכן, עליו חתם קיש ביחד עם חברי כנסת אחרים. החוק קובע שיש להעביר הודעה במסרון על סיום עסקה לתקופה קצובה של עד 21 ימים לפני תום מועד העסקה.

במרץ 2017 התקבל תיקון 35 לחוק מימון בחירות שיזם קיש עם חברי כנסת אחרים. התיקון, המכונה "חוק v15", קובע כי גם ארגונים ואנשים הפועלים בעת בחירות כדי לשכנע לא להצביע לרשימה מסוימת צריכים להירשם אצל מבקר המדינה וכן התרומות שיוכלו לקבל לצורך לפעילות כזו מוגבלות.

החל מינואר 2018 עומד קיש בראש הוועדה המשותפת לוועדות הכלכלה והכנסת שעוסקת בהסדרת שוק התקשורת, ומתן רישיון לערוצים הייעודיים.

בדצמבר 2018 נבחר לאחד מאנשי השנה של האתר "מידה".

קיש נמנה עם הח"כים המעטים בליכוד שתמכו במועמדותו של גדעון סער לראשות המפלגה והפך ליו"ר המטה של סער לפריימריז לקראת הפריימריז בליכוד. עם זאת, לאחר שסער וחלק מחברי הכנסת שתמכו בו בפריימריז עזבו את הליכוד והקימו את מפלגת "תקווה חדשה", קיש נשאר בליכוד ואף הביע חרטה על כך שתמך בסער.

לאחר הקמת ממשלת ישראל ה-35 התמנה לסגן שר הבריאות.

אף על פי שהחל את דרכו הפוליטית כאחד ממובילי המאבק למען שוויון בנטל השירות הצבאי והאזרחי, אחרי כניסתו לממשלה נמנע מלפעול בנושא, וב-2025 אף אמר כי אין לגייס את כל החרדים, אלא רק את אלו שלא לומדים בישיבות. קיש נימק את השינוי בכך שלאחר 12 שנה הוא שינה דעתו, והיום הוא חושב שלא יהיה ניתן לגייס חרדים בכפייה, מהסיבה שזה יכשל. מלבד זאת, לטענתו בכנסות שבהן כיהן בעבר היה מהלוחמים המובילים לשיויון בנטל.

ב-4 בנובמבר 2025 פורסם בתחקיר העיתונאי "המבקר" על שורה ארוכה של אי-סדרים לצד התנהלות לא תקינה אצל השר ויועציו. בעקבות התחקיר העיתונאי פנתה התנועה לאיכות השלטון ב-11 בדצמבר למשטרה בבקשה לחקור "שש פרשיות שונות המעלות חשד חמור לשימוש במשאבי משרד". ב-28 בדצמבר הודיעה המשטרה כי החלה בבדיקת חשד ל"ביצוע עבירות מתחום טוהר המידות".

 שדולות, ועדות וקבוצות ידידות 
במאי 2016 נתמנה ליו"ר ועדת הכנסת. יו"ר ועדת המשנה לכח אדם ולמשאבי אנוש בצה"ל וכוחות הביטחון של ועדת החוץ והביטחון.

בדצמבר 2017, מונה ליו"ר ועדת הפנים של הכנסת במקום חבר הכנסת דודי אמסלם שמונה ליו"ר הקואליציה.

קיש כיהן כיו"ר שדולת הסטארט-אפ וכיו"ר שדולת ארץ-ישראל בכנסת.

קיש הוא גם יו"ר קבוצת הידידות ישראל-בריטניה ויו"ר קבוצת הידידות ישראל–גאורגיה.

שר החינוך
עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע מונה קיש לשר החינוך, לשר לשיתוף פעולה אזורי, ולשר המקשר בין הממשלה לכנסת.

בתי ספר
ב-5 בינואר 2023, ימים ספורים לאחר כניסתו לתפקיד, הודיע על ביטול הרפורמה בבחינות הבגרות שקידמה קודמתו בתפקיד, יפעת שאשא-ביטון. אולם, הרפורמה החדשה שהציג כללה מרכיבים שהיו ברפורמה המקורית, ביניהם דגש על מיומנויות ויכולת בחירה לבתי ספר, שתאפשר להם להמיר מבחני בגרות בעבודות שונות.

ביוני 2023 הציג תוכנית להקמת כיתות מצוינות כדי לאפשר לתלמידים רבים יותר להשתלב במקצועות ההיי טק. בינואר 2025 פורסם כי משרד החינוך הנחה לסגור את כיתות המצוינות באזור המרכז, כולל תוכניות מופת. לאחר שוועד עמותת מופת פנה במכתב לקיש והתנגד לכך, משרד החינוך חזר בו.

באפריל 2024 הושקה תוכנית המאפשרת לכלל התלמידים בתיכון, ולא רק תלמידים מצטיינים, ללמוד קורסים אקדמיים שיוכרו במקום בחינות בגרות. כן המשיך את פרויקט הלימוד הווירטואלי שהחלו קודמיו. בדצמבר 2024 פורסם כי תוכנית "המקפצה" המאפשרת קבלת שיעורים פרטיים מקוונים במגוון תחומים ומסייעת ל-40 אלף תלמידים, בוטלה.

עם כניסתו לתפקידו קיש הצהיר שיפעל לעודד רשויות מקומיות לפתוח את אזורי הרישום כדי לתת להורים יותר בחירה לגבי המקום שבו ילמד ילדם. באפריל 2023 התפרסם חוזר מנכ"ל המזמין רשויות מקומיות להצטרף למהלך להרחבת אזורי בחירה מבוקרת, הנשען על החלטת ממשלה משנת 2010.

קיש יזם את תוכנית "שורשים" שמטרתה לחזק את הזהות היהודית והציונית במערכת החינוך. התוכנית פועלת בבתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים וחטיבות עליונות, ומשלבת שיעורים, חוויות לימודיות וסיורים. התוכנית כוללת מבחן מיצ"ב בתנ״ך, זינוק בתקציב לזהות יהודית, חובת עלייה לירושלים, ולימוד שעת תנ"ך בכל שכבות הגיל במסגרת התוכנית יחויבו המנהלים לבחור תוכניות פנימיות של משרד החינוך בלבד, ולא תוכניות חיצוניות שונות של ארגוני חברה אזרחית, כדוגמת תוכניות יהדות פלוריסטיות למיניהן, יהדות-ודמוקרטיה ועוד. ד"ר אריאל לוי מנכ"ל המועצה לחינוך ממלכתי עברי הביע ביקורת נוקבת על התוכנית וסבר שהיא מבטאת גישה צרה ובעייתית.

יואב קיש הצהיר בכמה הזדמנויות כי מערכת החינוך צריכה לאפשר “דעות מגוונות”, וכי דיון ביקורתי ופלורליסטי הוא בסיס חשוב לדמוקרטיה. אבל בפועל, קיש פעל לעיתים תכופות באופן סותר. קיש הוציא הצהרות ואיסורים כלפי מורים ועובדי הוראה שלתפיסתו ביצעו “פעילות פוליטית” או התבטאו באופן ביקורתי. מורים שקראו בסרטון לשחרור החטופים ולהפסקת המלחמה זומנו לבירור. לאחר שוועד ההורים הארצי קרא לשלוח את התלמידים בחולצות צהובות בתחילת שנת הלימודים כאות הזדהות עם החטופים, שלח קיש מכתב בו הדגיש שיש להגיע עם חולצות לבנות. פעילות עמותות המקדמות ערכים ליברליים דוכאה.

משרד החינוך בראשות השר קיש קבע כי בבחינת הבגרות באזרחות לא ייכללו בשנים מסוימות מרכיבים שמדברים על ״עקרונות הדמוקרטיה הליברלית״ והחוקה, וכן פרקים הנוגעים לחוק הלאום ולאומיות. משרד החינוך טען מנגד כי מדובר לא חל שינוי כזה והמיקוד בבחינות האזרחות נקבע עוד בתקופת הקורונה.

ביוני 2025 הכריז קיש כי משרדו יגבש הנחיות רשמיות להסדרת הנחת תפילין בבתי הספר הממלכתיים, כחלק ממיזם השורשים.

באוקטובר 2025 הודיע קיש כי ארגון "אחים ואחיות לנשק" לא יורשה להיכנס להרצאות ופעולות בבתי הספר. עקב כך עתר נגדו הארגון. בעקבות העתירה, חזר בו השר קיש וטען כי ההחלטה אינה גורפת. בג"ץ הבהיר כי אין מניעה לכניסת הארגון לבתי ספר.

בספטמבר 2025 לאחר שקיש הציג בישיבת הממשלה נוסח הצעה שונה מזה שעליו סוכם עם גורמי המקצוע, נוסח אשר אינו מחייב את המוסדות בלימודי ליבה, הממשלה אישרה העברת 40 מיליון שקלים למערכת החינוך החרדית של ש"ס, זאת בניגוד לעמדת היועצת המשפטית לממשלה שקבעה שהעברת הכספים עומדת בדרישות החוק. בינואר 2026 הוציא בג"ץ צו זמני האוסר על קיש להעביר את הכסף.

אקדמיה
באפריל 2023 ביקש קיש למנות את דודי שוורץ לסגן יו"ר המועצה להשכלה גבוהה, תפקיד שכל המחזיקים בו עד אז היו מהאוניברסיטאות הציבוריות, אך המינוי לא זכה לרוב. במסגרת תפקידו כשר החינוך הביא לאישור הממשלה מינויים למועצה להשכלה גבוהה של תומכי הרפורמה המשפטית, זאת למרות התנגדות של ועד ראשי האוניברסיטאות למינויים.

בספטמבר 2025 הביא קיש שוב את ההצבעה למל"ג והיא אישרה ברוב גדול את מינויו של פרופ׳ דודי שוורץ לסגן יו"ר המועצה.

קיש דרש להעביר את האחריות על לימודי הסטודנטים לרפואה בשנים הקליניות בבתי החולים מהאוניברסיטאות לאחריות המדינה. יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור פרופ' חגי לוין התנגד באומרו כי קיש מנסה להסוות את כוונתו האמיתית - השתלטות פוליטית על לימודי הרפואה. קיש פעל לקדם הכרה בבית ספר לרפואה באוניברסיטת רייכמן. לאחר ששתי ועדות משנה של המל"ג קבעו כי אוניברסיטת רייכמן אינה עומדת בתנאי הסף להקמת פקולטה לרפואה, ניסה קיש לזמן ישיבת מל"ג דחופה שלא מן המניין ולבחור בעצמו את חברי הוועדה לבדיקת תנאי הסף. ועד ראשי האוניברסיטאות טען כי מהלך זה מנוגד למינהל תקין ולנוהלי המל"ג, והעלה "חשש רציני למשוא פנים ושיקולים זרים" מנגד טען קיש כי ועד ראשי האוניברסיטאות "פועל בניגוד עניינים מובהק כדי לשמור על כוחו ושליטתו בתחום" לאחר תקופה של מאבק, הושגה הכרה בנובמבר 2024. בפברואר 2025 אושרו בתי ספר לרפואה חדשים במכון ויצמן ובאוניברסיטת חיפה, בהתאם למדיניותו של קיש. הוא פעל להביא לדיון את בקשת הקריה האקדמית אונו, שדודי שוורץ בכיר בה, להקים בית ספר לרפואת שיניים אל מול ביקורת מצד בכירים באקדמיה שהתנגדו ללימודי רפואת שיניים במכללות.

במאי 2024 בחר קיש בדניאלה חיון־יחזקאלי למנכ"לית המועצה להשכלה גבוהה אף כי ניסיונה היה הדל בהשוואה למועמדים אחרים, בטענה שהייתה האישה היחידה בין המועמדים הסופיים. בחירה זו נפסלה על ידי רשות החברות בשל אי עמידה בתנאי הסף.

באוגוסט 2025, לאחר שש שנים שבהן לא כיהן מנכ"ל קבוע למל"ג, אישרה ועדת המינויים (ועדת דותן) את מועמדותו של קיש למנכ"לית מל"ג - ד"ר מאיה לוגסי בן חמו.

באוגוסט 2024, אישרה המועצה להשכלה גבוהה את מועמדותו של קיש לתפקיד יו"ר הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) - פרופ' עמי מויאל.

לאחר טבח שבעה באוקטובר קיש היה מהראשונים בממשלה שהצהירו על נטילת אחריות באומרו "איש לא יברח מאחריות. זה קרה בממשלה שלנו ונסיק מסקנות". עם זאת, במרץ 2025 התבטא נגד הקמת ועדת חקירה ממלכתית. לאחר שאוניברסיטאות השעו סטודנטים שהשמיעו קריאות תמיכה בחמאס, העביר החלטה במועצה להשכלה גבוהה הקובעת כי על האוניברסיטאות לנקוט בצעדים בנושא. ראשי האוניברסיטאות ציינו שמדובר בצעד שכבר מיושם וכי הם מתרשמים שהחלטתו נועדה רק כדי לצבור פופולריות.

בשנת 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, לאחר שאיל וולדמן, יזם ואיש עסקים שהיה שותף להובלה ולמימון המחאה נגד הרפורמה המשפטית, נבחר לקבל את הפרס בקטגוריית יזמות, הודיע קיש שבשנה זו יוענק פרס ישראל בקטגוריה אחת בלבד: "תקומה: גבורה אזרחית וערבות הדדית". לאחר שהוגשה עתירה בבג"ץ נגד ההחלטה, בנימוק שקיש פעל משיקולים זרים, עתירה שהצטרפו אליה באופן חסר תקדים שתי ועדות פרס, ולאחר שהייעוץ המשפטי סירב להגן על עמדתו – חזר בו קיש מההחלטה.

במאי 2024 מינה קיש באופן זמני את דוד סויסה, מנהל תיכון לשעבר שנמצא שהטריד מינית מורות שעבדו תחתיו, לפרויקטור להקלות על מבחני הבגרויות בצפון הארץ. זאת על אף שלאחר היוודע ההטרדות המיניות, אישור העסקתו של סויסה במערכת החינוך בוטל. במשרד החינוך טענו כי מדובר באיש מקצוע שכיהן בתפקיד פרויקטור זמני, שנועד לתת מענה בתקופת הבגרויות ונבחן על ידי הדרג המקצועי ולא נמצאה כל מניעה מנהלית או משפטית למינוי.

בשנת 2025, לאחר שנבחרה פרופ' אווה אילוז לקבל את פרס ישראל בסוציולוגיה, פנה קיש לוועדת פרס ישראל והודיע לה שהוא מסרב להעניק לה את הפרס בשל העובדה שהיא הצטרפה בשנת 2021 לפנייה לבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג נגד מדינת ישראל. קיש ביקש מהועדה לבחון מחדש את בחירתה. בעקבות הבקשה התכנסה הוועדה מספר פעמים, אך לא הצליחה להגיע להסכמה פה אחד על מועמד לקבלת הפרס – כפי שנדרש לפי הנהלים. לפיכך, פרס ישראל בתחום הסוציולוגיה לא הוענק באותה שנה.

ביולי 2025 פרסם קיש תיקון לתקנון פרס ישראל, אשר קובעת כי אדם שפעל ביוזמתו בזירה הבינלאומית נגד חיילי צה״ל, מוסדות המדינה או מדינת ישראל לא יוכל להיות זכאי לפרס אלא אם הפסיק את פעולתו או הביע חרטה פומבית.

בנובמבר 2025 סירב קיש לבקשת ועד ראשי האוניברסיטאות למנות את פרופסור חיתאם מוחסן מאוניברסיטת תל אביב, לחברה במועצה להשכלה גבוהה. קודם לכן, קיש סירב למנות שלוש חוקרות אחרות מאוניברסיטת תל אביב למועצה. כתוצאה מכך, אין לאוניברסיטת תל אביב נציג במל"ג. באוניברסיטת תל אביב טוענים כי קיש מחרים את האוניברסיטה לאחר שנשיא האוניברסיטה, פרופ' אריאל פורת, התבטא בעבר נגד הרפורמה המשפטית ותמך בסיום המלחמה והשבת החטופים.

 עזיבת בכירים במשרד 
בתחקיר העיתונאי "המבקר" מנובמבר 2025 נטען שמיד לאחר כניסתו של קיש לתפקיד, המשרד נקלע למשבר מתמשך המאופיין במינויי מקורבים, התערבות במכרזים, ניגודי עניינים ולחצים פוליטיים. משבר זה הוביל בין היתר לעזיבתם של עשרות בכירים ואנשי מקצוע. נכון למועד התחקיר, מתחילת כהונתו של קיש עזבו כמעט 30 בכירים. במקביל הקים קיש קבוצת יועצים המחוברים פוליטית לליכוד אשר תפסו עמדה מרכזית במשרד. קיש הכחיש את ממצאי התחקיר. גם מדיווחים נוספים עולה כי בתקופת כהונתו של קיש הייתה עזיבה של עשרות בכירים במשרד החינוך, דבר שלא קרה קודם לכן במשרד, וכי הרקע לעזיבות הוא טענות למעורבות פוליטית גוברת והולכת של לשכתו של קיש בעבודת גורמי המקצוע.

מאז תחילת כהונתו בממשלת ישראל ה-37 קיש לא הגיש הצהרת הון, בניגוד לחובתו כשר וחרף שש תזכורות שקיבל.

 חיים אישיים 
קיש הוא אב לארבעה ילדים מנישואיו הראשונים. בנו מתן נפטר ב-23 באוגוסט 2014 בגיל 13.

בספטמבר 2022 קיש נישא בשנית, לטלי שר.

קיש מתגורר בהוד השרון.

קישורים חיצוניים



יואב קיש, באתר ערוץ הכנסת















הערות שוליים

קטגוריה:טייסי אל על
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:סגני-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושתיים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:יושבי ראש ועדת הכנסת
קטגוריה:יושבי ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה
קטגוריה:רמת גן: חברי הכנסת
קטגוריה:בוגרי תיכון הנדסאים הרצליה
קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:בוגרי המכון האירופאי ללימודי מנהל עסקים INSEAD
קטגוריה:משפחת סלנט
יואב
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים ושבע
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968