שרגא פייבל קלעי

שרגא פייבֶל קלעי (שְליידֶר) (י"ז בחשוון תרס"ב, 30 באוקטובר 1901, בוברקה (בויבריק), גליציה, אוסטריה – י"ט בתשרי תשכ"ה, 25 בספטמבר 1964, ירושלים) היה מחנך ישראלי, מורה למתמטיקה ולפיזיקה בגימנסיה העברית בירושלים, מפקח על בתי ספר תיכונים ומנהל המחלקה לבחינות במשרד החינוך. חיבר וערך ספרי לימוד רבים במתמטיקה ובפיזיקה ותרגם ספרי מדע פופולרי בפיזיקה ובביולוגיה. חתן פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת (תש"ח-1948).

ביוגרפיה
פייבל שליידר, בן מיכַל (מיכאל) ופריידה (פרידה) שליידר (שליידער), נולד בסתיו 1901 בעיירה בוברקה (בויבריק) שבגליציה, אוסטריה (בהמשך בפולין; כיום במערב אוקראינה). במשפחה יהודית אורתודוקסית. למד בבית ספר עממי כחוק, ואחר-הצהריים למד תורה.
בשנת תר"ף-1920 עלה לארץ ישראל כחלוץ עם השומר הצעיר. לאחר שנתיים של עבודה בסלילת כבישים וחפירת תעלות עזב את הגרעין יחד עם חברו מיכאל שיין (זהרי) (לימים פרופסור לבוטניקה באוניברסיטה העברית) והם החלו ללמוד בבית ספר תיכון בירושלים בעת שהיו בשנות העשרים לחייהם. היה זה המפגש הראשון של קלעי עם מתמטיקה מחוץ לאריתמטיקה, והוא החליט להמשיך בלימודים גבוהים בתחום. ב-1929 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת רומא (לה סָפּיאֶנצָה); הדיסרטציה, שנעשתה בהנחיית פרנצ'סקו סֶוֶורי , הייתה בנושא "Curve intuitive piane e sghembe" ("עקומות אינטואיטיביות ישרות ומעוקמות", כלומר טיפול אינטואיטיבי בעקומות). ברומא שימש כמזכיר ההסתדרות הציונית.

קלעי שימש כמורה למתמטיקה ולפיזיקה בגימנסיה העברית בירושלים (של הזרם הכללי), וכן כמורה בבית המדרש למורים "מזרחי" (של תנועת המזרחי).

בשנת תרצ"ג נשלח לבגדאד (עיראק) לנהל את בית הספר התיכון "שַמַש" של הקהילה היהודית ולהורות מתמטיקה בכיתות הגבוהות שלו (תרצ"ג–תרצ"ה). היה זה תפקיד ההוראה הבכיר ביותר שניתן למורה מארץ ישראל. לדברי החוקר שאול סחייק, "ד"ר קלעי עשה רושם גדול על תלמידיו בשל ידיעותיו הרחבות, ועורר את השתאותם בדינמיות שלו. הוא לא היסס לפעול בגלוי להחדרת גאווה יהודית בקרב תלמידיו". הוא העסיק לצדו את אחיו שאול שליידר (לימים קלעי) כמורה לעברית. בינואר 1935, אחרי שרשרת גזירות ומאסרים של חשודים בציונות, גירשו שלטונות עיראק באופן ברוטלי את קלעי ואחיו – שהיו שני המורים הארצישראלים האחרונים שנותרו בבגדאד – והושם קץ להעסקת מורים ארצישראלים בבתי הספר של הקהילה.

ב-1936 נישא לדינה (לבית שיינבוים), ובני הזוג היו הורים לשלושה.
בשובו לארץ המשיך להורות בגימנסיה העברית בירושלים.
לצד עבודת ההוראה, כיהן כיו"ר סניף ירושלים של הסתדרות המורים בארץ ישראל וכחבר מרכז (מועצת) הסתדרות המורים.

הוא הורה בַּגימנסיה בירושלים (ברחביה) עד ראשית שנות ה-50, אז התמנה למפקח על בתי הספר תיכוניים. בשנת 1953 נשלח על ידי המחלקה לחינוך ולתרבות בגולה של הסוכנות היהודית לנהל את ענייני החינוך העברי באוסטרליה ובניו זילנד.
משהוקמה המחלקה לבחינות במשרד החינוך בשנת הלימודים תשט"ז (1955/56) התמנה למנהלה, ושימש בתפקיד זה עד שעבר מטעמי בריאות בתחילת שנת הלימודים תשי"ט (1959) לפיקוח בתי הספר התיכוניים. בעת כהונתו כמנהל המחלקה הונהגה רפורמה ביחס לקבלת תעודת הבגרות: הוחלט להתיר הענקת תעודת בגרות גם לתלמידים שקיבלו ציון "בלתי מספיק" אחד.

שרגא קלעי חיבר וערך ספרי לימוד רבים בשטחים שונים של מתמטיקה (אלגברה, אריתמטיקה, טריגונומטריה, גאומטריה אנליטית וחדו"א) וכן ספר לימוד מקיף בפיזיקה – כולם ביחד עם חברו לסגל הגימנסיה, המורה זבולון תוחמן (טוכמן) (שהיה לימים למנהל הגימנסיה), למעט ספרו הראשון, שנכתב ביחד עם משה ימר (לימים פרופסור לפיזיקה ולפילוסופיה של המדע, מייסד המחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן, רקטור ונשיא האוניברסיטה). כל ספריו ראו אור בהוצאת "עבר" בירושלים (ובהוצאת ש' זק, שיצאה ממנה). ספריהם של "קלעי–תוחמן" זכו לפופולריות רבה בשנות ה-50 וה-60, יצאו במהדורות אחדות ושימשו כספרי הלימוד למקצועות הריאליים ברוב בתי הספר בארץ.
בשנים 62–1955 כתב שלושה מכרכי "אנציקלופדיה מעיין" שבעריכת ז. אריאל.

בנוסף, תרגם ספרי מדע פופולרי בפיזיקה ובביולוגיה. הספר הראשון בתרגומו, "הפיזיקה החדשה" (על תולדות התפתחותו של מדע הפיזיקה) לאלברט איינשטיין וליאופולד אינפלד, שראה אור ב-1947 בהוצאת ספרית פועלים, זיכה אותו בפרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת מהספרות המדעית. בתחילת שנות ה-50 פרסם עוד ארבעה תרגומים, כולם בספרית פועלים: "השיטה ההיסטורית בביולוגיה" לק"א טימיריאזב, "האטום" מאת פריץ קאהן, "הולדת השמש ומותה" מאת ג'ורג' גאמוב, וביוגרפיה של איוואן פבלוב.

לאחר מכן, בסוף אותו עשור ובמחצית הראשונה של שנות ה-60 ערך את התרגום העברי לספר "מתימטיקה למיליון" ללנסלוט הוגבן (ספרית פועלים), את התרגום לספרו המפורסם של ג'ורג' פויה "כיצד פותרין?" (אוצר המורה) ואת התרגום לספר הלימוד "פיסיקה" (4 כרכים) שחובר על ידי  (הוצאת יחדיו). כמו כן, ערך את ספר היזכור לעיר הולדתו בוברקה, שראה אור בשנה האחרונה לחייו.

ש"פ קלעי תואר כ"בקי בשטחי-מדע שונים. איש-רעים ואיש-שיחה נלבב". הוא התגורר בירושלים, ברח' אלפסי 37 שבשכונת רחביה. נפטר בסתיו 1964 בתום מחלה ממושכת, בגיל 63. נקבר בהר המנוחות. הותיר את אשתו דינה (נפטרה ב-1969), שני בנים (שאחד מהם עסק גם הוא בהוראה) ובת (דיצה צור).

משפחה
אשתו של ש"פ קלעי, דינה קלעי (עץ-הדר), הייתה בין המפקדות של סניף "ההגנה" בירושלים.{{הערה|רחל ינאית, יצחק אברהמי, ירח עציון (כינסו וערכו), ההגנה בירושלים: עדויות וזכרונות מפי חברים, ירושלים: ארגון חברי ההגנה בירושלים ע"י קרית ספר, כרך א, תשל"ג 1973, עמ' 112.}} גם היא הייתה מורה, למלאכת יד, בבית ולימדה שנים רבות בבית ספר לבנות בירושלים.

נכדתו של קלעי ד"ר דינה קלעי (בת בנו מיכאל קלעי) היא משפטנית העוסקת בדיני הגבלים עסקיים, קניין רוחני ודיני חברות.

אחיה של אשתו, אברהם עץ-הדר (1910–1996), היה מחנך, ממייסדי הש"י (המודיעין הצבאי של "ההגנה") ואבי קשר היונים והיונאות בשירות "ההגנה". אשתו של אברהם, תמר עץ-הדר (1914–2006), הייתה מורה למתמטיקה, מפתחת מתודות להוראת המתמטיקה לתלמידי בית הספר היסודי.

אחיינו של קלעי פילון פרידמן (1929–1948) (בן אחותו שרה) היה מפקד בגדוד השלישי של הפלמ"ח וממייסדי מעין ברוך, שמותו בקרב על מצודת נבי יושע נחשב למופת של אחריות המפקד ורעות לוחמים (קלעי הוא שהעניק לו את השם "פילון").

ספריו
 פ. קלעי, מ[שה] ימר, אלגברה, ירושלים: קרן אבינועם ילין, תש"י. (מהדורה ב': ירושלים: עבר, תש"י–תשי"א 1950)
 ש"פ קלעי, ז[בולון] תוחמן, ספר למוד החשבון (החל בכתה ה': ספר למוד לחשבון ולהנדסה) (בהשתתפות משה כוכבא); כתה ז': מ' כוכבא, ש"פ קלעי, ז' תוחמן; כתה ח': מ' כוכבא, ש"פ קלעי), ירושלים: עבר, תשי"א. (הספר הופיע בעוד יותר מ-10 מהדורות ובעשרות הדפסות)
 מ' כוכבא, ש"פ קלעי, ז' תוחמן, פרקים בלמוד החשבון, ירושלים: עבר, תשכ"ה. ("מילואים לתכנית הלימודים החדשה") (כיתה ז': חוברות א–ב; כיתה ח': חוברות א–ב)
 פ' קלעי, ז' טוכמן, טריגונומטריה: לבתי ספר תיכונים ולמתלמדים, ירושלים: עבר, 1951. (מהדורה ב' מתוקנת ומורחבת: 1953; מהדורה ג' מתוקנת: 1956; הופיע בעוד עשרות מהדורות והדפסות)
 ז' תוחמן, ש"פ קלעי, טריגונומטריה: למגמות הריאליות בבתי"ס תיכונים ולמגמות המקבילות בבתי"ס מקצועיים, ירושלים: עבר, 1964. (הופיע בהדפסות נוספות)
 ש"פ קלעי (חלק א–ג, ד), ז' טוכמן (חלק א–ג), פיזיקה: לבתי ספר תיכונים ולמתלמדים, 4 כרכים, ירושלים: עבר, תשי"ג–1965:
 כרך א: תורת החום.
 כרך ב: מכניקה של המוצקים, תרמודינמיקה.
 כרך ג: מכניקה של נוזלים וגזים.
 כרך ד: מגנטיות וחשמל.
 פ' קלעי, ז' תוחמן, אלגברה, 3 כרכים, ירושלים: עבר, 1955. (הופיע ביותר מ-10 הדפסות נוספות)
 ש"פ קלעי, ז' טוכמן, חשבון לימי החופש, 4 כרכים, ירושלים: הוצאת ש. זק, תשט"ו–תשט"ז. (לכיתות ד', ה', ו' ו-ז')
 חשבון והנדסה לימי החופש (כרך ה'), ירושלים: הוצאת ש. זק, תשכ"א.
 ש"פ קלעי, ז' תוחמן, הנדסת המישור: (פלנימטריה): ספר למוד לבתי ספר תיכונים (בהתאם לתכנית הלמודים החדשה), 2 כרכים, ירושלים: עבר, 1956–1957. (הופיע בעשרות הדפסות נוספות; ראה אור בתרגום לערבית ב-1964)
 ז' תוחמן, ש"פ קלעי, חשבון דיפרנציאלי ואינטגראלי: לבתי ספר תיכונים; שרטוטים: תמר מרוז, ירושלים: עבר, 1962. (הדפסה ב' מתוקנת: 1964)
 ש"פ קלעי, ז' תוחמן, מבחנים לחזרה במתימטיקה: (אלגברה, טריגונומטריה וסטראומטריה): בצירוף פתרונות לדוגמא והדרכה, ירושלים: עבר, 1962.
 ז' תוחמן, ש"פ קלעי, הנדסה אנליטית: ספר לימוד לתלמידי המגמה המתימטית פיזיקלית בבתי הספר התיכונים, ירושלים: עבר, 1965. (הופיע במספר הדפסות נוספות)
 תמר עץ-הדר, בהשתתפות ש"פ קלעי, ספר החשבון שלי: לכתה א, 2 חוברות (חוברת א: ציֵּר: עמרם פרת; חוברת ב: ציְּרה: חדוה קלח), תל אביב: מסדה, תשכ"ג–תשכ"ד. (מהדורה מחודשת: 1967) (ספר הדרכה למורה: 2 כרכים, תשכ"ד–תשכ"ה)
 שלושה מכרכי אנציקלופדיה מעין שבעריכת ז. אריאל, תל אביב: י. שרברק:
 כרך ה: ש. פ. קלעי, מעיני האמנות, תשט"ו.
 כרך ט: י[צחק] ספיבק, ש. פ. קלעי, גדולים בישראל, 1956.
 כרך יג: ש. פ. קלעי, תבל ומלואה: פרקי קריאה באסטרונומיה וגיאולוגיה, תשכ"ג 1962.

עריכה
 לוחות לוגריתמים ופונקציות טריגונומטריות; ערוכים ע"י פ' קלעי וז' טוכמן, ירושלים: עבר, תשי"ב. (הופיע ביותר מ-10 הדפסות נוספות)
 לאנסלוט הוגבן, מתימטיקה למיליון; הציורים: ג'"פ הוראבין; תרגום: דב שליונסקי (בהשתתפות ש[מואל] גילאי); עריכת ההוצאה העברית: ש"פ קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('מענית'), 1958. (הופיע במספר מהדורות) (Mathematics for the Million)
 ג'ורג' פויה, כיצד פותרין?; עברית: ארנון בן-נחום; ערך והביא לדפוס: ש"פ קלעי, תל אביב: אוצר המורה, תשכ"ב 1961. (ספר מתודי להוראת המתמטיקה) ()
 פיסיקה; חובר על ידי הוועדה ללימוד מדע הפיסיקה (ארה"ב); ערך: ש"פ קלעי, 4+1 כרכים, תל אביב: יחדיו, תשכ"ג 1962–תשכ"ד 1963: (Physical Science Study Committee (PSSC), )
 כרך א: היקום; תרגם מאנגלית: יונתן ברוידא, תשכ"ג 1962.
 כרך ב: אופטיקה וגלים; תרגם מאנגלית: דן דאובר, תשכ"ג.
 כרך ג: מכניקה; תרגמו מאנגלית: יצחק הירשברג, ש"פ קלעי, תשכ"ג.
 כרך ד: חשמל ומבנה האטום; תרגם מאנגלית: עופר נוביק, תשכ"ד 1963.
 כרך ה: מדריך למעבדה, תשכ"ב.
 שרגא פייבל קלעי (עורך), לזכר קהילת בוברקא ובנותיה; ציורים: אריה אלואיל, ירושלים – ארצות הברית: הוצאת ארגון יוצאי בוברקא והסביבה, תשכ"ד. (ספר יזכור לקהילה היהודית בעיר הולדתו) (קישור לספר הסרוק: )

תרגום
 אלברט איינשטיין, ליאופולד אינפלד, הפיזיקה החדשה: התפתחות ההשקפות מן המושכלות הראשונים עד היחסיות והקואנטים; מאנגלית: ש"פ קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('לכל'), 1947. (התרגום זיכה את קלעי בפרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת) (שם הספר במקור האנגלי: "התפתחות הפיזיקה") (מהדורה חדשה, בעריכת ברוך לשם: "התפתחות הפיזיקה החדשה: ממושגים ראשונים ועד יחסיות וקואנטים", תשל"ז 1977)
 ק"א טימיריאזב, השיטה ההיסטורית בביולוגיה: עשר הרצאות פופולריות; מרוסית: ש"פ קלעי, בהשתתפות מ' בנארי, מרחביה: ספרית פועלים ('מענית'), 1950.
 פריץ קאהן, האטום: מובן לכל ושוה לכל נפש: עובדות היסוד על תורת האטום לידיעת אזרח התקופה האטומית; עברית: ש"פ קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('השכלה וחנוך': מחזור למדע פופולרי), 1951.
 ג'ורג' גאמוב, הולדת השמש ומותה; עברית: ש' פ' קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('נעורים'), 1950.
 אלכסנדר ניקוליוויץ סטודיצקי, מעשה בפיזיולוג גדול: (חייו ומפעלו של א"פ פאבלוב); עברית: פ"ש קלעי, מרחביה: ספרית פועלים ('נעורים'), 1953.
 כרך ג' (מכניקה) של סדרת פיסיקה''', ביחד עם יצחק הירשברג, תל אביב: יחדיו, תשכ"ג. (ראו לעיל)

לקריאה נוספת
 חוברת לזכרו של ד"ר שרגא קלעי, ליום השלושים לפטירתו, ירושלים: משרד החינוך והתרבות, חשוון תשכ"ה. (6 עמודים)
 "Kalay (Schleider), Shraga F.," in: Who's Who, Israel, 1958, p. 345.

קישורים חיצוניים


 שרגא קלעי באתר Geni
  (נקרולוג קצר)

הערות שוליים


קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית ביישוב
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:סגל הגימנסיה העברית רחביה
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד ישראלים
קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס טשרניחובסקי
קטגוריה:פעילי הסתדרות המורים
קטגוריה:עובדי משרד החינוך, התרבות והספורט
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:מורים למתמטיקה בישראל
קטגוריה:בוגרי ספיינצה – אוניברסיטת רומא
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1901
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1964