ארמנים בישראל

בארץ ישראל יש קהילה ארמנית עתיקת יומין, המונה כיום בין 5,000 ל-6,000 איש. רובם נוצרים המשתייכים לכנסייה האפוסטולית הארמנית, והם תחת סמכות הפטריארכיה הארמנית של ירושלים, אך ישנם גם ארמנים קתולים ופרוטסטנטים.

הארמנים בארץ ישראל מתחלקים לשלוש קבוצות עיקריות:

 עירוניים (בארמנית: քաղաքացիներ), שחיים בירושלים במשך מאות שנים
 פליטי רצח העם הארמני וצאצאיהם, שמוצאם מטורקיה או מסוריה של ימינו
 עולים מברית המועצות לשעבר, בעלי מוצא ארמני-יהודי מעורב

 היסטוריה 
 ימי הביניים 
העלייה לרגל הארמנית הראשונה לארץ ישראל הייתה משלחת של כמרים ארמניים בתחילת המאה ה-4, שהשתתפו בחנוכת כנסיית הקבר. מאז ועד היום יש נוכחות ארמנית רצופה בירושלים. בסוף התקופה הביזנטית היו בירושלים שבעים מבנים של מוסדות וכנסיות ארמניות, ושרדו מהם שני אתרים: באתר ברחוב הנביאים קרוב לשער שכם, והשני בתחומי המנזר הרוסי בהר הזיתים.

הפטריארכיה הארמנית של ירושלים נוסדה בשנת 638. בתקופה הצלבנית נבנתה קתדרלת יעקב הקדוש בירושלים, והאזור סביבה צמח במרוצת השנים להיות הרובע הארמני.

 התקופה העות'מאנית 
בשנת 1833 נוסד בית הדפוס הארמני הראשון בירושלים בקתדרלת יעקב הקדוש. הגיליון הראשון של "SION", הירחון הרשמי של הפטריארכיה הארמנית, הופץ לראשונה לציבור בשנת 1866. ב-1841 נוסד הסמינר התאולוגי הארמני הראשון בעיר רמלה, ועבר לרובע הארמני בשנת 1845.

החל מאמצע המאה ה-19 החלה התיישבות ארמנית מחוץ לחומות העיר העתיקה. חלקים ניכרים בצדו המזרחי של רחוב יפו, כולל בניין עיריית ירושלים ההיסטורי, הם על שטח בבעלות ארמנית. בתקופה זו החלו רבים מבני הקהילה הארמנית בארץ לעסוקבצילום. הצלם הארמני גאראבד קריקוריאן הפעיל סדנת צילום ברחוב יפו בשנות ה-70 של המאה ה-19, ואחד מתלמידיו היו ח'ליל רעד שנחשב לצלם הערבי הראשון בארץ.

בזמן מלחמת העולם הראשונה גדלה הקהילה הארמנית, לאחר הגעתם של פליטים ויתומים שניצלו מרצח העם הארמני. הללו התיישבו בעיקר בירושלים, אך גם ביפו, חיפה, עכו ומספר כפרים בגליל. בעקבות זאת הוקם כפר הניצולים הארמנים שייח' בראק, שננטש לאחר מכן בשנת 1981.

 התקופה הבריטית 

ב-1919 באו לירושלים מספר אומנים ארמנים לשיפוץ האריחים של חזית כיפת הסלע, חלק מאותם אמנים נשארו בירושלים לאחר שסיימו לשפץ את כיפת הסלע ופיתחו את אמנות הקרמיקה הארמנית בעיר. בשנת 1929 נפתח בירושלים בית הספר הארמני ("Serpots Tarkmanchats Varjaran") הפועל עד היום.

לפני מלחמת העצמאות היו בארץ ישראל לכל היותר 10,000 ארמנים.

לאחר מלחמת העצמאות ובעקבות חלוקת ירושלים היו בארץ ישראל שתי קבוצות של ארמנים: קבוצה אחת של ארמנים בעלי אזרחות ישראלית שהתגוררו בשטחי ישראל וקבוצה אחת של ארמנים בעלי אזרחות ירדנית שהתגוררו מעבר לקו הירוק (רובם התגוררו ברובע הארמני).

 קישורים חיצוניים 


 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: קבוצות אתניות