נמל המפרץ

שמאל|ממוזער|250px|עבודות בניית הרציף
נמל המפרץ הוא מסוף מכולות הנמצא בתחומי נמל חיפה כהגדרתו בחוק וליד התאגידים המורשים שבו כמו נמל מספנות ישראל, גדות מסופי כימיקלים, תש"א, ממגורות מילניום, וחברת נמל חיפה. תשתיות הבסיס של המסוף ורציפיו נבנו על ידי חברת נמלי ישראל המופקדת בין השאר על פיתוח הנמלים.

נמל המפרץ הפועל על פי כתב הסמכה שניתן לו על ידי שרי התחבורה והאוצר בשם מדינת ישראל מופעל על ידי החברה הסינית SIPG) Shanghai International Port Group)  שהיא חברה סינית ציבורית אשר מניותיה נסחרות בבורסת שנחאי, מרביתן מוחזקות בידי גופים ממשלתיים מקומיים כגון עיריית שאנגחאי, קרנות השקעה ממשלתיות מקומיות (ממשלת שנחאי) וגופים שונים מתחומי הספנות והנמלים הסינים. נמל המפרץ משמש כמסוף מכולות נוסף לישראל לייבוא וייצוא של סחורות. הקמת הנמל היא חלק מתוכנית כוללת של משרד התחבורה, משרד האוצר וחברת נמלי ישראל שנועדה לתת מענה לצורכי המשק בתחום הסחר הימי, לגידול בממדי האוניות ולחיזוק כלכלת ישראל התלויה בשעריה הימיים. הקמת נמל המפרץ, יחד עם נמל הדרום שנבנה באשדוד, חיזקה את ענף הנמלים לתחרות, בהמשך לרפורמה בנמלים שהחלה בשנת 2005.

הנמל נפתח לפעילות ב-1 בספטמבר 2021, עם עגינת אניית המשא הראשונה בנמל.

המנכ"ל הראשון של נמל המפרץ הוא מיאו צ'יאנג (MIAO Qiang) שבעברו היה עובד בכיר בחברת SIPG.
 רקע 

שלושת נמלי הים המסחריים של ישראל הופעלו במאוחד עד לשנת 2005 תחת גוף אחד – רשות הנמלים. מצב זה גרם לחוסר תחרות מוחלט בין הנמלים, בעטיו זכו לקוחות הנמלים לשירות ברמה נמוכה. המצב אפשר ריכוז של כוח רב בידי ועדי העובדים של הנמלים במקרה של רצון לשבות, ובכך לגרום להשבתת כלל הסחר הימי של ישראל בקלות. על מנת להגביר את התחרות וההתייעלות בענף, החליטה ממשלת ישראל, בשנת 2004, על שינוי מבני בענף הנמלים. עיקרו של השינוי היה הפרדת הנמלים חיפה, אשדוד ואילת, שנוהלו עד אז במסגרת רשות הנמלים, והקמת שלוש חברות נמל ממשלתיות עצמאיות נפרדות, אשר יופרטו בעתיד. בנוסף, הוקמה חברת נמלי ישראל (חנ"י), חברה ממשלתית חדשה שתפקידה לנהל את נכסי המדינה במרחב הנמלים, לדאוג לפיתוחם ולהקצאת שטחים במרחב הנמלים לפעילות לוגיסטית ונמלית. בד בבד עם הקמת החברות החדשות הוחלט על הקמת רשות רגולטורית במשרד התחבורה שתהיה אחראית על תכנון ארוך טווח של ענף הנמלים ועל הסדרת הפעילות בו – רשות הספנות והנמלים (רספ"ן). בשנת 2004 הושלם תהליך החקיקה, ובשנת 2005 יצא לדרך שלב א' של הרפורמה: חברת הפיתוח וניהול הנכסים, חברות הנמל והרשות הרגולטורית החלו לפעול.

כעשור לאחר סיום הרפורמה, לא הושגו מטרותיה במלואן: הכנסת תחרות והתייעלות בענף הנמלים. הקמת המסופים החדשים הנדרשים בהתאמה לצורכי המשק, היוותה בנוסף פלטפורמה ליצירת תחרות אמיתית בענף.

נמלי הים הם השער המסחרי העיקרי של מדינת ישראל והם משנעים כ-99.5 אחוזים ממטעני סחר החוץ של ישראל. תנועת המכולות בסחר העולמי והישראלי צמחה בתחילת המאה ה-21 בשיעור ניכר, ואוניות ענק חדישות נכנסות לשירות בקווי הסחר העולמיים. מערכת נמלים מודרנית חיונית למשק הישראלי ופיתוחה הוא יעד אסטרטגי. המסופים החדשים, בדומה לשאר התאגידים המורשים וחברות הנמל בישראל, הם בבעלות מדינת ישראל באמצעות חברת נמלי ישראל כבעלת הקרקע (Landlord) ומופעלים בזיכיון ועל פי כתבי הסמכה על ידי חברות הפעלה בין-לאומיות אשר מתחרות בחברות הנמל הקיימות ותאגידים מורשים אחרים. לחברות הספנות, ליצואנים וליבואנים ישנה האפשרות לבחור באיזה מסוף לקבל את השירות.

 תיאור נמל המפרץ 
שטח נמל המפרץ הוא 840 דונם הכולל מסוף מכולות שיוכל לטפל בעד 1.1 מיליון TEU בשנה. נמל המפרץ כולל רציף ראשי (רציף 6) באורך 800 מטרים ובעומק מים של 17.3 מטרים. תעלת כניסה באורך 2.2 ק"מ ועומק של עד 19 מטרים המתאימה לאוניות ענק שאורכן 400 מטרים והן יכולות לשאת למעלה מ-18,000 TEU's.

בנמל פועלים 9 מנופי שער ו-4 מנופי גשר, כולם תוצרת חברת ZPMC הסינית. מנופי הגשר בנמל, הם מהגדולים בעולם, עם יכולת הרמה של שתי מכולות 20 רגל במקביל, במשקל כולל של עד 60 טון ועד לגובה של 50 מטר. אורכה של זרוע הגשר בכל מנוף הוא 72 מטר, המאפשרת פריקת אוניות ברוחב של עד לכ-25 שורות מכולות. המנופים נשלטים מחדר בקרה ואינם דורשים מפעיל שישב בראשם.

כל אניה העוגנת בנמל ומותאמת לכך, יכולה להתחבר לכבל הזנת חשמל ולכן מסוגלת לכבות את מנועי העזר (גנרטורים) שלה ולהימנע מזיהום אוויר מיותר של הסביבה.

במסגרת הרחבת נמל חיפה והקמת נמל המפרץ, הוארך שובר הגלים הראשי של הנמל חיפה ב-800 מטר והוקם שובר גלים משני באורך של 2,100 מטר.

בנמל קיימת שלוחת מטענים המחוברת לרשת המסילות הארצית. קיימות שלוש מסילות ברזל לרכבת מטענים באורך כולל של 2,100 מטר, בעזרתן ניתן לקדם שינוע יעיל של מטענים והפחתת עומסי התנועה בצירי התחבורה. פרויקט הקמת שלוחת הרכבת והמסוף הושלם במרץ 2025.

 היסטוריה 
חברת נמלי ישראל פרסמה את המכרזים לשלב המיון המוקדם להקמת נמל הדרום ונמל המפרץ בסוף שנת 2012 וביולי 2013 הודיעו ראש הממשלה, שר התחבורה ושר האוצר על היציאה למכרזי ההפעלה וקידום מכרזי ההקמה לשלב ההצעה הטכנית והכספית.

ב-30 באוקטובר 2014 הוכרזה קבוצה המשותפת לחברות אשטרום ושפיר הנדסה כזוכה במכרז הבין-לאומי להקמת תשתיות נמל המפרץ. היקף העבודות במכרז זה הוערך ב-3.98 מיליארד שקל.

ב-23 במרץ 2015 הוכרזה חברת SIPG הסינית כזוכה במכרז הבין-לאומי להפעלת נמל המפרץ בחיפה עד שנת 2046. ההשקעה הסינית בנמלים בים התיכון מהווה חלק מתוכנית חגורה אחת, דרך אחת. סין העדיפה להשקיע בנמל בישראל על פני הנמלים בלבנון, בסוריה או בטורקיה כיוון שישראל נחשבת שותפה יציבה יותר. ממשל טראמפ הביע את מורת רוחו מהמעורבות הסינית במיזם. גורמים פרטיים שונים בישראל ובארצות הברית טענו כי הצי השישי יימנע מלפקוד את הנמל מחשש לריגול סיני. חששות אלו ונוספים לעניין הפעלת הנמל בידי גורמים זרים באו לביטוי בכתב ההסמכה  ובמיוחד בפרק ו' שבו המגדירים במפורש את סמכות גופי הביטחון בישראל להתערב בתפעול הנמל בכל רגע לרבות מינוי ממונה ביטחון קבוע בתאגיד על פי החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים וסמכויות דמות שכזאת בנמל. כתב ההסמכה אף מדגיש כי במקרים המפורטים בו (סעיף 9) תבוטל ההסמכה שניתנה לתאגיד להפעיל נמל בישראל.

בינואר 2018 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה חיפה התוכנית המפורטת לנמל, אך במסגרת החלטתה הורתה על הוצאת נמל הדלקים מהתוכנית, וביולי 2018 אושרה בוועדה לשמירת הסביבה החופית. באותה עת גם הושלם ייבוש השטח המיועד לנמל המפרץ.

בספטמבר 2019 אישרה רשות הרישוי המחוזית את הבקשות של חברת SIPG לשלושה היתרי בנייה נוספים בנמל המפרץ, לסדנאות ולמבנים נלווים, למבנים מנהלתיים ולאזור התפעולי של נמל המפרץ.

ב-28 ביוני 2020 לראשונה, הגיעה לנמל המפרץ אוניית המטען הייעודית בשם ZHEN HUA 17. האונייה הביאה חמישה מנופי שער. מנופים מתוצרת חברת ZPMC משאנגחאי שבסין.

ב-17 ביולי 2020 הגיעה אונית המטען הייעודית בשם ZHEN HUA 16, האוניה הביאה את ארבעת מנופי הגשר הראשונים לנמל המפרץ. בנוסף באותה האונייה הגיעו שני מנופי שער.

ב-29 בדצמבר 2020 הגיעה אוניית המטען הייעודית לנמל המפרץ שהביאה את ארבעת מנופי הגשר הנוספים ושני מנופי שער. המנופים הם מתוצרת חברת ZPMC. בעקבות משלוחים אלו יפעיל נמל המפרץ שמונה מנופי גשר ותשעה מנופי שער.

מלבד הרציף המרכזי (רציף 6) נבנו בנמל המפרץ שני רציפים נוספים (רציפים 7 ו-8). כדי לא לפגוע בנמלים הקיימים בחיפה ובאשדוד, נמל המפרץ יורשה להפעילם רק כשהיקף פעילות הנמלים השנתית בישראל תגיע ל-5 מיליון TEU's.

ב-1 בספטמבר 2021 נפתח נמל המפרץ לפעילות, עם עגינת אנית המשא הראשונה בנמל. בדצמבר 2021, נחתם חוזה על קו הספנות הראשון אשר יתחיל לפעול באופן סדיר בנמל המפרץ.

על מנת לפתור פקק שהגיע לרמת כ-80 אוניות מטען כללי המחכות מחוץ לנמלי ישראל, באפריל 2022, אישרו שרי האוצר והתחבורה, להפעיל את רציפים מס' 7, 8 בנמל המפרץ לפריקת מטען כללי.

ב-28 באפריל 2022, עגנה האניה הראשונה בנמל המפרץ ברציף 7, הספינה היא "Tamrey S" הטורקית, עם מטען כללי של חומרי גלם למפעל כתר.

ב-16 במאי 2022, עגנה האניה הראשונה בנמל המפרץ ברציף 8, הספינה היא "SELAM" שהגיעה מנמל איסכנדרון תחת דגל מלטה עם מטען כללי.

ב-30 בנובמבר 2025, עגנה בנמל המפרץ אוניית MSC Jade, אוניית מכולות מהגדולות בעולם, באורך של 400 מטר ועם קיבולת של עד 20,000 מכולות (TEU).

 התנגדויות לתוכניות הפיתוח 
תוכניות הפיתוח שהגישה חברת נמלי ישראל לוועדת התכנון והבנייה עוררה התנגדויות רבות שהוגשו על ידי שורה של פעילים סביבתיים, ארגונים ירוקים, מפלגות ירוקות ממועצת העיר ואף חברת המועצה עינת קליש-רותם (בהמשך ראש העירייה). רשות נחל הקישון והקואליציה לבריאות הציבור דרשו כי חברת נמלי ישראל תתרום לפיתוח הסביבתי ולתחזוקה של פארק מורד נחל הקישון מתוך צורך לאזן בין האינטרס העירוני לאינטרס הנמלי באזור. כל הדרישות שהעלו הארגונים והפעילים נדחו על ידי ועדת התכנון והבנייה המחוזית והתוכניות להקמת נמל המפרץ אושרו. בדצמבר 2018, בעקבות אישור התוכנית הודיעו המתנגדים על כוונתם להגיש ערעור לוועדה הארצית בירושלים.

בתחילת ינואר 2019 אישר יו"ר הוועדה המחוזית רשות ערעור על התוכנית למספר מתנגדים.

ביולי 2019, הצטרפה עמותת "שינוי לחיפה", שמטרתה שינוי פניה של חיפה בתחומי הכלכלה, החינוך והחברה, לדרישת העירייה, בהליך שמתנהל בבית המשפט המחוזי, נגד התוכנית המפורטת לנמל המפרץ. העמותה הביעה תמיכה בהליך והצטרפה לדרישתה של העירייה להאריך את מסלול ההמראה והנחיתה בנמל התעופה חיפה ל-2,400 מטר, כך שיוכל לשמש לטיסות בין-לאומיות ישירות לאירופה ואסיה. על פי התוכנית המפורטת לנמל הימי, ייבנו מתקנים בשטח שיועד להארכת המסלול, כך שתיחסם האפשרות להרחיב אותו.

באוגוסט 2019 סיכמו עיריית חיפה ומשרד התחבורה כי יקודם תכנון הארכת המסלול ל-2,100 מ' ברוטו ו-1,900 מ' נטו, ובכך הסירה עיריית חיפה את התנגדותה לנמל המפרץ.

 קישורים חיצוניים 
 נמל המפרץ באתר חברת נמלי ישראל










הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: תחבורה - חברות תשתית
קטגוריה:ישראל: נמלים בים התיכון
קטגוריה:חיפה: תחבורה
קטגוריה:מיזמים סיניים בישראל
קטגוריה:2021 בישראל: תחבורה
קטגוריה:מיזמי יוזמת החגורה והדרך
קטגוריה:מפרץ חיפה