הכרעת הרוב

ממוזער|שלט בתל אביב מטעם "חופשי בארצינו" עם הכיתוב "אנחנו הרוב - בעד עסקת חטופים" במהלך מלחמת חרבות ברזל

עקרון הכרעת הרוב או שלטון הרוב (באנגלית: Majority rule) היא נוהל לפיו קבלת החלטות נקבע על סמך מרבית הקולות בהם זכו מועמדים בהצבעה. "רוב מוחלט" הוא רוב של יותר ממחצית מקולות המצביעים, והכרעה ברוב שכזה נחשבת לאיכותית ומהימנה יותר מאשר "רוב יחסי" של פחות ממחצית.

עקרון הכרעת הרוב הוא אחד העקרונות העיקריים בדמוקרטיה, והוא מהווה תחליף לסמכות היררכית של "שלטון יחיד" או "שלטון המיעוט". עם זאת, לדעת המזהים דמוקרטיה עם דמוקרטיה ליברלית, טעות היא להתייחס ל"דמוקרטיה" (שלטון העם) רק בתור "שלטון הרוב". אף שעקרון הכרעת הרוב הוא תנאי הכרחי הוא אינו תנאי מספיק, שכן בדמוקרטיה ליברלית קיימות הגנות וסייגים המונעים מצב של עריצות הרוב, מתוך מחויבות לשמור על זכויות אזרח גם של מיעוטים. בדמוקרטיות רבות, סייג עיקרי להכרעת הרוב הוא הכפפת סמכות הרוב לחוקה.

שלטון הדוגל ב"רובנות" ומבוסס רק על הכרעת הרוב ללא הגנה על זכויות המיעוטים מכונה דמוקרטיה לא ליברלית. אילו המזהים דמוקרטיה עם דמוקרטיה ליברלית מכנים משטר בלי הגנה על זכויות המיעוט גם בכינויים רפובליקה עממית, אוכלוקרטיה (שלטון ההמון) או עריצות. הפילוסוף קרל פופר כתב בספרו החברה הפתוחה ואויביה נגד הסברה ששלטון הרוב הוא המאפיין הבלעדי של דמוקרטיה, וטען כי לכל הפחות למיעוט חייבת להישמר הזכות לשוב לשלטון:

 גרסאות 
 רוב יחסי 
שמאל|ממוזער| דיאגרמות עוגה של רוב יחסי (שמאל) ושל רוב מוחלט (ימין)
רוב יחסי (relative majority) או רוב הקולות (plurality) הוא רוב הנקבע על פי מספר הקולות הרב ביותר באופן יחסי לסך כל הקולות, גם אם אינו חוצה את רף 50% האחוזים. רוב יחסי יכול להיווצר רק בבחירות בעלות יותר משני מועמדים. כאשר רק שני מועמדים מתחרים על מושב בודד, רק אחד מהם יכול לקבל את מרבית הקולות, שכן מדובר בהכרעת בינארית. אולם, במצבים שבהם מתחרים יותר משניים, רוב רגיל נחשב לעיתים קרובות כרוב הקולות גם אם אינו גבוה ממחצית הקולות.

 רוב מוחלט 
רוב מוחלט (absolute majority) הוא רוב המהווה יותר ממחצית הקולות, רוב הגדול מ־n/2.

מקרה פרטי של רוב מוחלט הוא רוב מיוחס (supermajority או special majority) אשר מעיד על תמיכה הגדולה מרוב רגיל של יותר ממחצית, ומוגדר על פי קריטריון שנקבע מראש. חוקים שונים עשויים לקבוע שימוש ברוב מיוחס בנסיבות מסוימות. לדוגמה בישראל, פסילת מועמד יחיד מהתמודדות בבחירות לכנסת מסיבות לא טכניות נעשית ברוב מיוחס של שני שלישים מחברי ועדת הבחירות המרכזית, ודחיית מועד הבחירות לכנסת – ברוב מיוחס של שמונים חברי הכנסת (שני שלישים).

אין לבלבל בין רוב מוחלט לבין החלטה "פה אחד", דהיינו הסכמה המוסכמת על כל המשתתפים ללא התנגדות או יוצאים מן הכלל.

 הכרעת הרוב בכלכלה ובתורת המשחקים 
 משפט מאי 
המתמטיקאי קנת מאי  ניסח את משפט מאי , לפיו פונקציית הבחירה החברתית היחידה שעונה על הדרישות להחלטיות (Decisiveness), אנונימיות (Anonymity), נייטרליות (Neutrality) והיענות חיובית (Positive responsiveness) היא הכרעת רוב רגילה.
 אנונימיות: הכרעת הרוב מתייחסת לכל בוחר באופן זהה. לא משנה מי מצביע, כי אין צורך לחשוף את זהותו של הבוחר.
 נייטרליות: הכרעת הרוב מתייחסת לכל חלופה באופן שווה. זה בניגוד לרוב מיוחס, שיכולים לאפשר לסטטוס קוו לנצח אף על פי שקיבל פחות קולות.
 נחרצות: בכרעת הרוב פונקציית הבחירה החברתית היא מוגדרת ובעלת ערך יחיד.
 היענות חיובית או מונוטוניות: אם בוחר משנה העדפה, הכרעת הרוב לעולם לא משנה את התוצאה נגד אותו בוחר. אם התוצאה שהבוחר מעדיף כעת הייתה זוכה, היא עדיין זוכה.

שלטון הרוב עומד בקריטריונים אלה רק אם מספר המצביעים הוא אי זוגי או אינסופי. אם מספר המצביעים שווה, ייתכן תיקו, והנייטרליות תופר. במקרה שבאסיפות בחירות מסוימות מתירים ליושב ראש להצביע כדי לשבור את השוויון, הנייטרליות שבה על חשבון אובדן האנונימיות.

ניתן להגדיר את הכרעת הרוב כך שבקבוצה מסוימת אופציה x עדיפה על פני y, אם מספר הפרטים המעדיפים את x על פני y גבוה יותר ממספר הפרטים שמעדיפים את y על x. באופן מחמיר יותר קיימת דרישה לרוב מוחלט, כלומר אם ורק אם סך הפרטים שמעדיפים את y על x גבוה מ־n/2.

 משפט ארו 

הכלכלן קנת' ג'וזף ארו, מאבות תאוריית הבחירה הציבורית, ניסח את משפט ארו, לפיו לא קיימת שיטה הוגנת לשקלול בחירתם של מספר מצביעים הבוחרים בין שלוש אפשרויות או יותר.

 פרדוקס ההצבעה 

בקבלת החלטות בקבוצה על פי הכרעת הרוב יכול להיווצר פרדוקס הצבעה, שבו העדפות קבוצתיות יהיו מעגליות.
 ראו גם 
 עריצות הרוב
 רובנות
 אד פופולום
 הצבעה ריבועית
 שיטת בחירות
 משפט המושבעים של קונדורסה
 הכרעת רוב בדיינים

 לקריאה נוספת 
 נדיב מרדכי, מרדכי קרמניצר, עמיר פוקס. "עקרונות היסוד ליישוב קונפליקטים: עקרון שלטון הרוב", מדריך למחוקק. המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2015




 קישורים חיצוניים 

 פז כרמלי 
 פרופ' חנוך דגן, "דמוקרטיה ושלטון הרוב", באתר "הזירה", 11 בפברואר 2023
 פרופ' אורי הרשטיין, "שלטון הרוב ומגבלותיו", באתר הבלוג של הפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית בירושלים, 17 במרץ 2023
 ליאור טל, מהכרעת הרוב לשותפות – עקרונות לשיתוף פעולה צודק במדינה יהודית ודמוקרטית באתר המכון הדמוקרטי, 27 במרץ 2023

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:בחירות
קטגוריה:דמוקרטיה
קטגוריה:הסכמה
קטגוריה:הצבעה