השפעות בריאותיות של קפאין

ההשפעות הבריאותיות של קפאין נחקרו רבות. תופעות לוואי לטווח קצר, כגון כאבי ראש, בחילות, וחרדה הוכחו כסימפטומים של צריכת קפאין קלה. קפאין חוסם קולטני אדנוזין שונים ואת חלבון G הקשור בהם ובכך גורם לאדם להרגיש ערני. כממריץ של מערכת העצבים, קפאין ממריץ את שריר הלב, מרגיע שריר חלק, מגביר את הפרשות הקיבה, וגורם להגברת ייצור השתן.

 סקירה 
 השפעות חיוביות 
 קפאין במינון נמוך ממסך את העייפות ולכן גורם לתחושה זמנית של ערנות.
 קפאין מגביר את קצב חילוף החומרים בגוף.
 קפאין אינו משפר את הזיכרון והתפקוד הקוגניטיבי, בניגוד לאצטילכולין, אשר מזוהה עם תשומת לב, ריכוז, למידה, וזיכרון מוגברים.
קפאין מאט התפתחות של תאים סרטניים בגוף.
ישנן תרופות נפוצות מסוג פרצטמול ואיבופרופן המשמשות כמשככי כאבים ולהצטננות המכילות קפאין. מחקרים הראו שהקפאין תורם ליעילות החומר הפעיל בתרופות ולהקלה נוספת בכאבים.

 השפעות שליליות 
 קפאין מעלה את לחץ הדם במיוחד בצרכנים שאינם מורגלים. לחץ דם גבוה קשור בהגברת הסיכון לשבץ, ולמחלות כלי דם במוח, אשר בתורן מגבירות את הסיכון לדמנציה וסקולרית.
 קפאין מפחית את השליטה על תנועות מוטוריות עדינות (למשל עלול לגרום לרעידות בידיים).
 קפאין מגדיל את הפרשת הקורטיזול, וגורם בכך לעליית סבילות הגוף לקורטיזול.
 קפאין גורם לעלייה בנדודי שינה ומאריך את זמן ההירדמות.
 קפאין ממכר.
 קפאין עלול לגרום לתלות.
 קפאין גורם ומגביר הפרעות חרדה ופאניקה.
 קפאין גורם לכאבי ראש ולבחילות.
 צריכת קפאין גבוהה עלולה להאיץ דלדול עצם אצל נשים לאחר גיל המעבר.

 השפעות בטווח קצר 
 לב וכלי הדם 
קפאין מגביר הפרעות קצב לב, על ידי הגדלת הפרשות אדרנלין. הוכח שקפאין גורם לעליה בלחץ הדם הדיאסטולי, אך לא בלחץ הדם הסיסטולי. עם זאת, לחץ הדם הדיאסטולי, ולחץ הדם העורקי גדלים משמעותית בזמן צריכת קפאין. צריכה ארוכת טווח של קפאין גורמת ללחץ דם סיסטולי שגורם לקשיחות כרונית של העורקים. עליית לחץ הדם גורמת בעיקר לחסימת קולטני האדנוזין A1 ו-A2. מכיוון שלקולטני A2 שנחסמים יש תכונה של הרחבת כלי הדם, נוצרת התכווצות בכלי הדם. עם זאת ישנה מחלוקת האם קפאין מגביר את קצב הלב.

 הפרעות במערכת העיכול 
קפאין מגביר הפרשה של "הורמוני לחץ" (כגון אדרנלין ונוראפינפרין), ובכך מעלה את לחץ הדם. יתר על כן, הורמוני לחץ אלו מפעילים בגוף תגובת הילחם או ברח, וגורמים לגוף להפנות אספקת דם ממערכת העיכול אל השרירים. הירידה בזרימת הדם למערכת העיכול מאיטה את קצב הספיגה ומובילה להפרעות בעיכול.

בנוסף, הפרשת האדרנלין מגבירה את הפרשת הורמון הקיבה העיקרי גסטרין, ובתורו גורם להאצת תנועות הקיבה והמעיים, ולהגברת הפרשה של חומצת הקיבה. עליה בחומצת הקיבה גורמת שתוצרי קיבה חומציים יגיעו אל המעי הדק ולפציעתו. לכן, לא מומלץ לחולי כיב לשתות הרבה קפה.

 השפעות פסיכולוגיות 
המכון הלאומי האמריקאי לבריאות קובע: "יותר מדי קפאין עלול לגרום לך להיות חסר מנוחה, חרד, ועצבני. הוא עלול גם למנוע ממך שינה טובה ולגרום לכאבי ראש, הפרעות בקצב הלב, או בעיות אחרות. אם אתה מפסיק להשתמש בקפאין, אתה עלול ללקות בתסמיני גמילה. יש אנשים שרגישים יותר להשפעות של קפאין מאשר אחרים. הם צריכים להגביל את השימוש שלהם בקפאין. וכן גם נשים בהריון ונשים מיניקות."

ארבע הפרעות שמקורן בקפאין מוכרות על ידי האגודה האמריקנית לפסיכיאטריה והם: הרעלת קפאין, הפרעת שינה הנגרמת מקפאין, הפרעת חרדה הנגרמת מקפאין, והפרעה אחרת הנגרמת מקפאין.
עדיין לא ידועה השפעת קפאין על אנשים בעלי הפרעת קשב וריכוז.

קפאין עלול להשפיע בצורה שלילית וחיובית על הפרעות חרדה.

מחקרים לפי שנים:
 1985, "קפאין כנראה מחמיר את הרגישות בחולי הפרעת חרדה".
 1988, "קפאין מחמיר את הרגישות בחולי הפרעת פאניקה".
 1989, מתוך קבוצה של 24 נבדקים שלוקים בהפרעת פאניקה, 5 הפסיקו לחלוטין את צריכת הקפאין, ו-1 הפחית אותה משמעותית; כל ה-6 (25% מקבוצת המדגם) חוו הפחתה גדולה ומשמעותית בתסמינים חודשים רבים לאחר מכן, ו-5 לא נזקקו יותר לתרופות. 3 מתוך אותם 6, צרכו קפאין פעם אחת לאחר מכן, ומיד חוו תסמיני חרדה.
 1992, "חולים בהפרעת חרדה רגישים באופן חריג לקפאין".
 1996, "יש ראיות קליניות וניסיוניות שצריכת קפאין גבוהה עלולה להחמיר את ההשפעות של מצב מעורר חרדה, או להחמיר הפרעת חרדה קיימת, במיוחד הפרעת פאניקה".
 2007, "הנתונים שבידנו מצביעים על כך שיש קשר בין התקפי חרדה... לניסוי צריכת קפאין דרך הפה".
 2010, "קפאין הוא גורם חרדה".
 2011, "שמונה מחקרים הוכיחו קשר בין קפאין לבין חרדתיות ופאניקה".

במינונים מתונים ונמוכים ההשפעה תלויה ברגישות הפרט לקפאין. קפאין עלול לגרום לתסמיני חרדה באנשים בריאים, ובמיוחד בחולים פגיעים, כמו אלה הסובלים מהפרעות חרדה קיימות כבר. במינונים גבוהים, בדרך כלל גדולים יותר מ-300 מ"ג, קפאין עלול לגרום ולהחמיר חרדה, ורק לעיתים נדירות לגרום למאניה ופסיכוזה.

נסיגה בצריכת קפאין עלולה גם לגרום לעליה ברמת החרדה.

במינונים נמוכים, קפאין עשוי להפחית תסמיני דיכאון ולהקטין את הסיכון להתאבדות.

קפאין במינונים נמוכים בדרך כלל אינו משפיע על הלמידה או הזיכרון. עם זאת הוא עשוי לשפר את התפקוד ההתנהגותי באנשים עייפים, בשל השפעתו המעוררת.

 השפעות בטווח ארוך 
 השפעה שלילית על חולי סוכרת 
לקפאין יש השפעה שלילית על חולי סוכרת, מכיוון שהוא עלול להפחית את הרגישות לאינסולין ומקשה על חולי סוכרת לשלוט על רמת הסוכר בדם. מחקרים הראו כי צריכת קפאין מגבירה את רמת הסוכר בדם, אך תרופות לסוכרת מפחיתות את רמות הסוכר בדם, דבר שגורם לניגוד-אינטראקציה.

קישורים חיצוניים

ד"ר איתן אוקסנברג, "קפאין- מיתוסים ואמיתות", באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 29 במרץ 2014

 הערות שוליים 

קטגוריה:השפעות של סמים