בנצי גופשטיין

בן־ציון (בנצי) גופשטיין (נולד ב־ 10 בספטמבר 1969) הוא פוליטיקאי ופעיל ימין קיצוני ישראלי, מתלמידי הרב כהנא ומייסד ארגון "להב"ה" הפועל למניעת נישואי תערובת. בשנים 2010–2013 כיהן כחבר מועצת קריית ארבע.

גופשטיין הורשע בהסתה לטרור, ומועמדותו לכנסת נפסלה בידי בית המשפט העליון מכיוון ש"בהתבטאויותיו הרבות ובמעשיו... מסית גופשטיין באופן שיטתי לגזענות נגד הציבור הערבי באופן המצוי הרחק בעומק האזור האסור של הסתה לגזענות".

ביוגרפיה
גופשטיין גדל בשכונת פרדס כץ שבבני ברק. התחנך בישיבה התיכונית כפר גנים ולאחר מכן בישיבת ההסדר, אור עציון. בצעירותו היה גופשטיין תלמיד של הרב מאיר כהנא ופעיל בתנועת כך. בעקבות פעילותו נפתחו נגדו תיקים בגין הפרת סדר, תקיפה וחבלה ברכוש ערבים. גופשטיין לא גויס לצבא, לדבריו צה"ל סירב לגייסו ורבים מעמיתיו, אך ורק בשל עברם בתנועת הימין הישראלית "כך".

גופשטיין למד ומרצה בישיבת הרעיון היהודי שבירושלים, שהוקמה על-ידי מאיר כהנא וחניכיו. במסגרת זו עוסק גופשטיין בהפצת תורתו של הרב כהנא גם בקרב נערים והפעיל ערוץ זיכרון לרב כהנא באתר יוטיוב.

פעילות ציבורית
שמאל|ממוזער|250px|בנצי גופשטיין וברקע דיוקן של הרב מאיר כהנא, 2016
בשנת 2002 החל גופשטיין בפעילות למניעת נישואי נשים יהודיות עם גברים לא-יהודים (בעיקר ערבים, מוסלמים ופלסטינים) ולסיוע לנשים יהודיות אלו ולמשפחותיהן. במקביל, עמותת "חמלה סיוע לנזקקים", שגופשטיין היה ממייסדיה וכיהן כיו"ר העמותה, הוסיפה למטרותיה "סיוע לנערות במצוקה מבתים הרוסים הנתונות בסכנת שמד". העמותה מפעילה צעירות, שאליו מפנה ארגון להב"ה נשים יהודיות שקיימו קשר עם בני זוג שאינם יהודים, ונתמכת על-ידי משרד הרווחה של מדינת ישראל.

ב-2009 הקים גופשטיין את ארגון הימין הישראלי להב”ה, הפועל בפרט כנגד התבוללות.

בשנת 2014, בעקבות דוח של רשם העמותות שמתח ביקורת על הקשרים בין עמותת חמלה וארגון להב"ה בשל העסקתם של גופשטיין ושל מנהלת המעון לנשים, הרבנית רחל ברנס, בשני הארגונים במקביל, הוחלט על ניתוק הקשר בין הגופים וגופשטיין התפטר מתפקידו ומחברותו בעמותה. אך הועסק בה כעובד גיוס כספים.

גופשטיין היה שותף להקמת העמותות "ישיבת הר הבית" בשנת 2010, עמותה הפועלת להקמת מוסדות תורה ותפילה בהר הבית – בית כנסת, בית מדרש, ישיבה וכולל; ו"הקרן להצלת עם ישראל" בשנת 2011, עמותה הפועלת נגד התבוללות ולמען "נפגעי תופעת המסתננים והעובדים הזרים הבלתי-חוקיים" שאף תמכה כספית בארגון להב"ה. גופשטיין מכהן כמורשה חתימה וכמנכ"ל הקרן, ועומד גם בראש ארגון "חסדי מאיר", הקרוי על שם הרב מאיר כהנא, שהוקם ככל הנראה בשנת 2009 במטרה לסייע למאחזים.

בספטמבר 2014 סיפק גופשטיין מידע למשטרת ישראל על קבוצה שאנשיה נחשדו בסרסרות ובניצול מיני של נשים יהודיות ששודלו לקיים יחסים עם לא-יהודים. המידע הוביל למעצרם של החשודים.

בנובמבר 2015 הוזמן גופשטיין לדיון בוועדת הפנים של הכנסת בנושא "פעילות אנשי ארגון להב"ה בירושלים נגד תושבי העיר" שיזמה ח"כ מיכל רוזין. במהלך הדיון ספג גופשטיין ביקורת מחברי הכנסת מהשמאל שנכחו בדיון. כשהוענקה לו רשות הדיבור, פרצה מהומה באולם שהובילה להוצאתם מהדיון של כמה חברי כנסת מהשמאל בהוראת ממלא מקום יו"ר הוועדה, ח"כ בצלאל סמוטריץ'. ח"כים אחרים יצאו גם הם מאולם הישיבות במחאה על השתתפותו של גופשטיין בדיון. כשהתאפשר לו, אמר גופשטיין: "ערבים לא פוחדים בירושלים, מי שפוחד אלו היהודים, שנרצחים ברחובות. אנחנו נמצאים ברחובות כדי לשמור על הבנות שלנו. אנחנו פועלים בליווי צמוד של המשטרה. הם מחכים לרגע שאעבור על החוק בשביל שיעצרו אותי." נציג המשטרה שהשתתף בדיון הבהיר כי הוא לא יכול למסור פרטים על החקירה בנוגע לפעילי הארגון בשל נוכחותו של גופשטיין.

ב-2016 השתתף גופשטיין כאורח בפרק בסדרה המוקומנטרית של חנוך דאום, "מחשב מסלול מחדש".

ב-2016 וב-2017 פעל גופשטיין נגד קיום מצעד הגאווה והסובלנות בירושלים, וקרא להפגין נגד המצעד. על כך זכה לתמיכתו של הרב דוב ליאור.

 פעילות פוליטית 
בשנים 2010–2013 כיהן גופשטיין כחבר מועצת קריית ארבע, התיישבות יהודית בהרי יהודה שבאיו"ש.

במהלך הבחירות לכנסת התשע עשרה (2013) שימש גופשטיין כיושב ראש מטה הבחירות של רשימת עוצמה לישראל, שלא עברה את אחוז החסימה.

בשנת 2019, לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הוצב גופשטיין כנציג מפלגת עוצמה יהודית כחלק ברשימת איחוד מפלגות הימין. מספר עתירות מטעם המרכז הרפורמי לדת ומדינה ומעם מפלגות שמאל לפי סעיף 7א לחוק יסוד: הכנסת הוגשו לוועדת הבחירות המרכזית לכנסת בנימוק שהתבטא בגזענות. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט כתב חוות דעתו שלפיה יש לפסול את גופשטיין. בתום דיון סוער דחתה הוועדה את הבקשה. לאחר הדחייה הגיש המרכז הרפורמי לדת ומדינה ערעור לבית המשפט העליון ובו הציג מאות מסמכים, הקלטות, סרטונים ומאמרים של גופשטיין. בית המשפט העליון החליט לפסול את מועמדותו, כשבפסק הדין נשיאת בית המשפט העליון דאז אסתר חיות, כתבה כי: ״מדובר במופעים מחרידים של הסתה שיטתית לגזענות המופנים כנגד המגזר הערבי. גופשטיין מציג את הציבור הזה בהכללה כאויב וכמי שאין לקיים עמו כל מגע העשוי להתפרש כדו-קיום״.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים בשנת 2019, הוצב גופשטיין במקום החמישי במפלגת עוצמה יהודית, אך בית המשפט העליון פסק כי הוא פסול מהתמודדות לכנסת בשל "הסתה עקבית ובוטה לגזענות מצדו כאנטי-ערביות".ממוזער|בנצי גופשטיין (מימין) ואיתמר בן גביר בשכונת שייח' ג'ראח שבמזרח-ירושלים, 2022

עמדותיו והשקפת עולמו
גופשטיין ידוע באמירות אנטי-ערביות, אנטי-נוצריות ואנטי-מוסלמיות. בין היתר, כינה את הנוצרים כ"ערפדים מוצצי דם" וקרא "לסלקם" מישראל, כמו-כן, קרא לאסור בחוק את חגיגת חג המולד במדינת ישראל. תמך בהצתת כנסיות של ערביי ישראל. השווה את הנצרות לעבודת אלילים ותיאר אותה כ"דת ארורה". גופשטיין נוטה להתנכל גם ליהודים משיחיים, אותם הוא רואה כנוצרים וכ"מסיונרים". במספר מקרים ניסה, יחד עם צעירי להב"ה, לשבש כנסי מוזיקה של יהודים משיחיים בירושלים.

בשנת 2013, בראיון לכתבת "'ריקוד הסכינים' של נוער הגבעות", שצולם בחתונת בתו הודיה, גופשטיין אמר לכתב כי מדובר בחתונה של אנשי ימין קיצוני ושהם מייסדים את דור ההמשך היהודי בארץ ישראל, ללא-ערבים, ועל טהרת העבודה העברית. בשנת 2022, במהלך ביקור במערת המכפלה, גופשטיין נשאל על ברוך גולדשטיין, שרצח 29 מתפללים מוסלמים ופצע כ-125 במעשה טרור הידוע כטבח מערת המכפלה, והוא השיב כי , וטען כי .

גופשטיין נוהג לפרסם מכתבים פומביים לידוענים המקיימים קשרי זוגיות או נישאים לבני זוג שאינם יהודים. בין היתר פרסם מכתבים כאלה ליאיר נתניהו, לצחי הלוי ולדניאלה פיק. המכתבים מאשימים את בני הזוג היהודים המעורבים בכך שהם מבצעים "בגידה בעם היהודי".

חלק מיוזמותיו של גופשטיין בוצעו עם ברוך מרזל ואיתמר בן-גביר, ובדומה להם הוא מושך תשומת לב תקשורתית. גופשטיין משמש מושא לביקורת המאשימה אותו בגזענות ובהסתה לאלימות.

הגבלת פעילותו על ידי רשתות חברתיות
חברת פייסבוק מחקה את הדף של גופשטיין מהרשת החברתית, משום שלדבריה הופיעו בו "שנאה מאורגנת ודברי שנאה" המנוגדים למדיניות החברה. בתגובה תבע גופשטיין את פייסבוק, תביעה שטרם הוכרעה, בדרישה להחזיר את הדף לפעילות ולפצותו ב-250 אלף ש"ח.

בדצמבר 2018 הסירה רשת יוטיוב את הערוץ שהפעיל גופשטיין ומחקה את חשבונו.

במאי 2021 סגר שירות "וואטסאפ" את חשבונותיהם של גופשטיין ושל כשלושים פעילים נוספים, חברי ארגון "להב"ה" ומפלגת "עוצמה יהודית". ביולי באותה שנה שחרר שירות וואטסאפ חלק מהחשבונות שנחסמו, ובהם חשבונו של גופשטיין.

 פרשיות והרשעה בפלילים 
בשנת 1988 נעצר גופשטיין בחשד להכאת ערבים בעיר העתיקה שבירושלים. לאחר כשנה נעצר עד תום ההליכים באשמת התפרצות להר הבית והכאת שוטר. מאיר כהנא פתח בשביתת רעב, בין היתר במחאה על החלטה זו.

בנובמבר 1990 נעצר עם שני חשודים אחרים בחשד לרצח הכפול בלובאן א-שרקיה, כנקמה על רציחת הרב כהנא יום קודם כן. לאחר כשבועיים שוחרר בהיעדר ראיות. בשנת 1994 נעצר גופשטיין עם נועם פדרמן לשלושה חודשים במעצר מנהלי, שהוארך בשלושה חודשים נוספים, בשל פעילותם בתנועת כך שהוצאה באותם ימים אל מחוץ לחוק. השניים עתרו לבג"ץ נגד מעצרם, אך עתירתם נדחתה.

ב-16 בדצמבר 2014 נעצרו גופשטיין ותשעה מפעילי ארגון להב"ה בחשד להסתה ולקריאות לביצוע עבירות אלימות. גופשטיין ועורך דינו, איתמר בן-גביר, התנערו מהחשדות ואמרו כי מדובר ברדיפה פוליטית.

באוגוסט 2015 נחקר גופשטיין במשטרה לאחר שהביע תמיכה בשריפת כנסיות בארץ ישראל במהלך דיון הלכתי. דבריו אשר פורסמו באתר "כיכר השבת" עוררו סערה וגינויים. הרב משה קליין שהשתתף בדיון הגיב ואמר כי "מי שאומר שמותר לשרוף כנסיות – יש לו דין רודף", ומשמורת ארץ הקודש הגיש תלונה נגד גופשטיין ופנה ליועץ המשפטי לממשלה בדרישה להעמידו לדין.

בשנת 2017 הגישו שורה של ארגונים – ובהם המרכז הרפורמי לדת ומדינה והאגודה לזכויות האזרח – עתירה לבג"ץ בדרישה להורות למשטרה ולפרקליטות להעמיד לדין את גופשטיין ופעילים נוספים של ארגון להב"ה בעבירות של הסתה לגזענות והסתה לאלימות, וכן להעמיד לדין את גופשטיין כמי שעומד בראש ארגון פשיעה. כמו כן התבקש בג"ץ להורות למשטרת ישראל לנקוט "בכל הצעדים הדרושים כנגד התכנסויות ותהלוכות של פעילי להב"ה הזורעות אימה בקרב הציבור הערבי, במרכז ירושלים ובמקומות נוספים". העתירה נמחקה בעקבות הודעת המדינה כי תעמיד לדין את גופשטיין על התבטאויותיו בשישה אירועים מתוך 69 שהוזכרו בעתירה, וביום 26 בנובמבר 2019 הוגש נגדו כתב אישום בעבירות של הסתה לאלימות, הסתה לגזענות ותמיכה בטרור.

בסוף 2017 הוחלט להעמידו לדין בגין הסתה, בכפוף לשימוע ובשנת 2019 הוגש נגדו כתב האישום בגין חמש עבירות של הסתה לאלימות, הסתה לגזענות ותמיכה בטרור: במסגרת האישומים צוטט גופשטיין כמי שתומך בתקיפות אלימות של יהודים כלפי ערבים, הביע תמיכה בטרנספר ותמך בפגיעה ואף בהריגת ערבים, התייחס לציבור הערבי כ"סרטן", אל המסגדים בהר הבית כאל "גידול" שיש להסיר והביע תמיכה בברוך גולדשטיין ובטבח מערת המכפלה.

משפטו של גופשטיין החל בבית המשפט השלום בירושלים ב-7 ביוני 2020. ב-14 בינואר 2024 הורשע בהסתה לגזענות. הוא זוכה מההאשמות בהסתה לאלימות ובהסתה לטרור בעיקר כיוון שהשופטת לא מצאה כי קיימת אפשרות ממשית, שכתוצאה מדבריו יבוצעו מעשי אלימות או טרור. באפריל 2024 נגזרו עליו 200 שעות שירות לתועלת הציבור וארבעה חודשים מאסר על תנאי. שני הצדדים ערערו על פסק הדין. בית המשפט המחוזי זיכה את גופשטיין מהסתה לגזענות והרשיע אותו בהסתה לטרור. לא חל שינוי בעונש שהוטל עליו.

 עיצומים בין-לאומיים 
באפריל 2024 ארצות הברית הטילה עיצומים על גופשטיין ועל ארגון להב"ה. הרקע לכך הוא "אלימות מתנחלים, עקירה בכפייה של אנשים וכפרים והרס רכוש" – שלדעת הממשל האמריקאי הגיעו לרמות בלתי נסבלות ומערערות את הביטחון והיציבות של הגדה המערבית ועזה, ישראל ואזור המזרח התיכון הרחב יותר, ובכך "מהוות איום חריג ויוצא דופן על הביטחון הלאומי ומדיניות החוץ של ארצות הברית." הסנקציות כוללות איסור הגעה לארצות הברית וכן איסור סחר עם ארצות הברית ועם אזרחים אמריקאים, והקפאה של נכסים הנמצאים תחת שיפוט ארצות הברית. זהו סבב הסנקציות השלישי של ארצות הברית על גורמי ימין קיצוניים. בד בבד הטיל האיחוד האירופי עיצומים על גופשטיין ועל ארגונו להב"ה. משמעות הסנקציות של האיחוד האירופי גם היא איסור כניסה למדינות האיחוד והקפאת כספים הנמצאים שם. הבנקים הישראלים חוסמים באופן מיידי לקוחות שנתונים לסנקציות של ארצות הברית, ולמחרת הטלת הסנקציות נחסם כרטיס האשראי של גופשטיין. ביוני 2024 הודיעה גם קנדה על הטלת סנקציות נגד גופשטיין בנובמבר 2025 הטילה גם סינגפור סנקציות על גופשטיין, בשל "מעורבותו במעשי אלימות נגד פלסטינים בגדה המערבית". הסנקציות כוללות איסור כניסה למדינה, הקפאת נכסים ואיסור על גורמים פיננסיים לקיים איתו קשרים.

לאחר השבעתו בינואר 2025 ביטל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את העיצומים שהטיל ממשל ביידן על להב"ה וגופשטיין.

חיים אישיים
ביוני 1990 נישא לענת, בטקס חופה שנערך על-ידי הרב מאיר כהנא. רעייתו של גופשטיין מתנדבת בעמותת "חמלה סיוע לנזקקים". לבני הזוג שמונה ילדים. מתגוררים בשכונת גבעת האבות שבהתנחלות קריית ארבע שבהרי יהודה.

קישורים חיצוניים

 מאמרים שפרסם גופשטיין


ראיונות







הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת הרעיון היהודי
קטגוריה:חברי מועצת קריית ארבע
קטגוריה:עצירים מנהליים בישראל
קטגוריה:פעילי ימין רדיקלי ישראלים
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:פוליטיקאים שנפסלו מהתמודדות לכנסת
 קטגוריה:ראשי מפלגת עוצמה יהודית
קטגוריה:בוגרי ישיבות תיכוניות
קטגוריה:בוגרי ישיבת ההסדר אור עציון
קטגוריה:פעילי כך
קטגוריה:מורשעים בדין בישראל
קטגוריה:אישים שמחלקת האוצר של ארצות הברית הטילה עליהם סנקציות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969