רשות השירות הלאומי-אזרחי

רשות השירות הלאומי-אזרחי היא הגוף הממשלתי המנהל את מערך השירות הלאומי-אזרחי במדינת ישראל. הרשות אמונה על אסדרה (רגולציה), תקצוב, תכנון ומדיניות וכן היבטי פיקוח ובקרה של מערך השירות הלאומי במסגרתו מנוהל שילובם של מתנדבים שלא משרתים בצה"ל במסלולי שירות משמעותיים בתחומי הביטחון, הבריאות, הרווחה, החינוך והשירותים הממשלתיים.

הרשות הוקמה בשנת 2014 (לאחר שפעלה מ-2008 כמנהלת שירות לאומי במשרד ראש הממשלה) והיא פועלת מתוקף שני חוקים המסדירים ומגדירים את פעילותה: חוק שירות לאומי-אזרחי, תשע"ד-2014 וחוק שירות אזרחי, התשע"ז-2017.

היסטוריה
שירות לאומי כמסלול חלופי לשירות בצה"ל עבור צעירות שקיבלו פטור על רקע דתי, החל כבר בעשורים הראשונים לאחר קום המדינה. את השירות ריכזו וליוו עמותות חברתיות, שגייסו, מיינו וליוו את מתנדבות השירות הלאומי. ממשלת ישראל אישרה את החלטת הממשלה מספר 2295 מיום 19 באוגוסט 2007 להקמת מנהלת שירות לאומי, שתוקם במשרד ראש הממשלה ותרכז תחתיה את כלל המענים לשירות הלאומי באופן ממלכתי, לרבות הסדרה חקיקתית, פיקוח ובקרה ורגולציה.

בשנת 2014 הפכה המנהלת לרשות השירות הלאומי-אזרחי, המטפלת הן בשירות הלאומי הוותיק, והן ב"שירות הלאומי-אזרחי" לתלמידי ישיבות.

המנהלת הוקמה תחת משרד המדע והטכנולוגיה בראשות דניאל הרשקוביץ, ב-2013 עברה למשרד הכלכלה בראשות נפתלי בנט, לאחר מכן, כרשות עברה למשרד לאזרחים ותיקים בראשות אורי אורבך, ב-2015 עברה למשרד החקלאות בראשות אורי אריאל וב-2020 עברה למשרד ההתיישבות בראשות צחי הנגבי. נכון לשנת 2023, שרת ההתיישבות והמשימות הלאומיות, אורית סטרוק, היא הממונה על רשות השירות הלאומי-אזרחי.

בהובלת המנכ"ל ראובן פינסקי, בוצע ברשות תהליך אסטרטגי שכלל מחקרים כלכליים, השוואתיים וסוציולוגיים וזאת במטרה לדייק את יעדי הרשות בפרט ומערך השירות הלאומי בכלל - בהתאם ליעדי הממשלה ובהלימה לצרכים החברתיים בישראל. בעקבות מהלך זה, בוצע שינוי בתכנון המהלך הכולל של השדה, וכן עודכן המבנה הארגוני של הרשות שכולל כעת בין היתר אגפים ייעודיים מתמחי אוכלוסיות, אגף אסטרטגיה ומחקר ועוד.

נכון לשנת 2025 משרתים במסגרת מערך השירות הלאומי כעשרים אלף מתנדבים, יהודים וערבים, דרוזים, דתיים וחילוניים, צעירים מקרב החברה החרדית וכן מתנדבים מקרב האוכלוסיות המתמודדות עם צרכים מיוחדים ונוער בסיכון.

מנהלי הרשות
 ראובן גל - 2007–2009
 יעקב עמר - 2009–2010
 שר-שלום ג'רבי - 2010–2019
 ראובן פינסקי: 2019 ואילך.

אחריות ופעילות
הרשות אחראית על פעילותם של כ-20 אלף מתנדבי השירות הלאומי-אזרחי (2025). בשירות הלאומי-אזרחי מתנדבים מכלל חלקי האוכלוסייה בחברה הישראלית: יהודים, ערבים ודרוזים; דתיים, חילונים וחרדים; בנות ובנים; נוער בסיכון ובעלי מוגבלויות.

במסגרת השירות הלאומי-אזרחי, מתנדבים צעירים שקיבלו פטור מהצבא מטעמים שונים, או צעירים שלא נקראו לשירות צבאי כלל (בני המיעוטים). כמו כן, צעירים חרדים שהיו במעמד 'תורתו אומנותו' במועד פקיעת פרק ג1 לחוק שירות ביטחון שהסדיר את דחיית שירותם של תלמידי הישיבות החרדים.

המתנדבים משולבים בעשייה האזרחית והחברתית בישראל ופעילותם מתבצעת באמצעות עמותות אזרחיות המפעילות את המתנדבים בין היתר במשרדי ממשלה, גופי הביטחון וההצלה, מערכת הבריאות, מערכת החינוך ועמותות חברתיות.

מסלול שירות לאומי-אזרחי למקבלי פטור
על פי החוק בישראל, רשאי להתנדב לשירות לאומי כל אזרח ישראלי או תושב קבע, בגילאי 18–24 (או עד 27 אם למד במוסד לחינוך מיוחד), שקיבל פטור משירות צבאי או שלא נקרא לשירות סדיר.

האחראיות על איתור המועמדים, שיבוצם במקומות שירות וליווי המתנדבים במהלך השירות מתבצע על ידי גופים מוכרים אשר קיבלו הכרה חוקית על ידי השר הממונה להפנות מתנדבים בשירות לאומי לגופים מפעילים (מקומות השירות, כמו בתי חולים, בתי ספר, משרדי ממשלה וכו')..

נכון לשנת 2025, הגופים המוכרים הם: האגודה להתנדבות, בת עמי, שלומית, ש"ל-שילה, עמינדב, אופק, עמותת שוויון חברתי וחיבור חדש.

הרגולציה והפיקוח על הגופים המפעילים מתבצעת על ידי רשות השירות הלאומי-אזרחי.

מסלול שירות אזרחי לצעירים חרדים
מסלול השירות האזרחי לצעירים מהחברה החרדית מעוגן בחוק נפרד, חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014.

מסלול זה הוקם לראשונה בשנת 2008 במסגרת חוק טל. עם פקיעתו של חוק טל הוסדר השירות האזרחי במסגרת החוק המשמר. בשנת 2014 עם הסדרת מעמדם של בני ישיבות במסגרת פרק ג1 לחוק שירות ביטחון עוגן בחקיקה חוק שירות לאומי-אזרחי 2014 שהסדיר את שירותם של צעירים מהחברה החרדית בשירות האזרחי. ראו חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם.

הגוף האחראי על תפעול השירות של מתנדבים מהחברה החרדית נבחר על ידי מכרז פומבי, ונכון לשנת 2025 הוא עמותת "רחשי לב-חברים".

תנאי המתנדב בשירות הלאומי בישראל
תנאי השירות למתנדבי השירות הלאומי מוסדרים בחוק שירות אזרחי תשע"ז 2017 ובתקנות שהותקנו מכוחו.

משך השירות הלאומי יכול להיות שנה אחת או שנתיים, וניתן להפסיקו בכל עת. עם זאת, על מנת לקבל את מלוא תנאי השחרור (כגון מענק שחרור), יש לשרת שנה אחת מלאה.

במהלך השירות הלאומי מקבל המתנדב דמי כלכלה על פי תעריף המפורסם באתר הרשות. מתנדבי השירות הלאומי זכאים לנסיעות בתחבורה ציבורית במהלך השירות. השירות הלאומי מספק לכל מתנדב, אשר מתגורר במרחק רב ממקום השירות, דירה בה יוכל לגור במהלך השירות.

עם תום השירות הלאומי זכאי המתנדב להטבות על-פי חוק קליטת חיילים משוחררים, בדומה להטבות הניתנות למי ששירת בצה"ל במשך אותו זמן.

תחומי השירות הלאומי בישראל
השירות הלאומי בישראל פועל במגוון מערכים בהם ניתן להתנדב:
מערך החינוך
מערך רווחה, חברה וקהילה
מערך צעירים ובוגרים עם מוגבלויות
מערך ההדרכה
מערך הבריאות
מערך הטכנולוגיה
מערך הביטחון הלאומי
המערך הממשלתי-ציבורי
את כלל התפקידים הנמצאים תחת כל מערך ניתן למצוא באתר המיונים החדש של הרשות ncs.gov.il.

השירות הלאומי מתפתח עם השנים, ובכל שנה ניתן למצוא עוד ועוד תקנים חדשים ומגוונים בשלל תחומי החיים.

 קישורים חיצוניים 


 אתר המיונים של רשות השירות הלאומי-אזרחי




 אודות רשות השירות הלאומי-אזרחי, באתר פרס ירושלים לאחדות ישראל
 מהפכת השירות הלאומי-אזרחי, כתבה בערוץ הראשון


הערות שוליים

רשות השירות הלאומי-אזרחי
קטגוריה:שירות לאומי
קטגוריה:גיוס לצה"ל