צבי אקשטיין

צבי (צביקה) אקשטיין (נולד ב-9 באפריל 1949) הוא פרופסור מן המניין, לשעבר דיקן בית ספר לכלכלה, וראש מכון אהרן למדיניות כלכלית באוניברסיטת רייכמן. הוא פרופסור אמריטוס בבית הספר לכלכלה של אוניברסיטת תל אביב ע"ש איתן ברגלס. מופקד הקתדרה ע"ש ג'ודית וויליאם בולינג'ה בבית ספר למנהל עסקים וורטון, אוניברסיטת פנסילבניה. כיהן כמשנה לנגיד בנק ישראל (2006–2011). נושא הרצאת וולרס-באולי (The Walras-Bowley Lecture) לשנת 2008 ועמית החברה האקונומטרית.

ביוגרפיה
אקשטיין נולד ברמת גן ועבר עם אמו לקיבוץ יקום, בו גדל עד אחרי צבא. בצה"ל שירת בחיל השריון. בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב (1974). עשה דוקטורט באוניברסיטת מינסוטה, ארצות הברית (1976–1980), בה זכה במלגת קורדה, קיבל את התואר דוקטור בשנת 1981. נושא עבודת הדוקטורט היה: "מודלים של ציפיות רציונליות של הצע מוצרי חקלאות; המקרה המצרי." מנחיו לדוקטורט היו הפרופסורים אן קרוגר, כריסטופר סימס ותומאס סרג'נט. עבד כ-Assistant Professor במחלקה לכלכלה ובמכון לצמיחה כלכלית באוניברסיטת ייל (1980–1984).

ב-1983 מונה למרצה בבית הספר לכלכלה של אוניברסיטה תל אביב, מונה למרצה בכיר עם קביעות ב-1985, לפרופסור חבר ב-1989 ולפרופסור מן המניין ב-1999. עמד בראש בית הספר לכלכלה ע"ש איתן ברגלס (1999–2001). היה פרופסור חבר אורח במחלקה לכלכלה של אוניברסיטת קרנגי מלון (1986–1987), פרופסור חבר אורח במחלקה לכלכלה של אוניברסיטת פיטסבורג (1987–1988). כיהן כפרופסור מן המניין במחלקה לכלכלה של אוניברסיטת בוסטון (1989–2001) ובמחלקה לכלכלה של אוניברסיטת מינסוטה (2001–2006).

זכה שבע פעמים במענקי מחקר מטעם הקרן הלאומית למדע (ארצות הברית), שלוש פעמים במענקי מחקר מטעם הקרן הלאומית למדע (ישראל), במענק מחקר מטעם המכון הלאומי לבריאות הילד והתפתחות אנושית, במענק מחקר מטעם הקרן הגרמנית-ישראלית למחקר ופיתוח מדעי, במענק מחקר מטעם קרן המדע הדו-מדינתית עם ארצות הברית.

ב-19 ביוני 2008 נשא צבי אקשטיין את הרצאת וולרס-באולי (The Walras-Bowley Lecture), בכנס החברה האקונומטרית של צפון אמריקה. זו הרצאה שנתית שניתנת על ידי כלכלן אירופאי נבחר ונושא הרצאתו, שהוגשה ביחד עם אסנת ליפשיץ, היה "Dynamic Female Labor Supply".

היה עורך משנה של כתב העת European Economic Review.

החל מינואר 2011 מכהן כדיקן מייסד של בית ספר לכלכלה באוניברסיטת רייכמן והחל משנת 2014 מכהן גם כדיקן בית ספר אריסון למנהל עסקים וכראש מכון אהרן למדיניות כלכלית באוניברסיטה, היה במועצה הציבורית של המכון החרדי למחקרי מדיניות.

החל משנת 1981 הוא חבר החברה האקונומטרית ואגודת הכלכלה האמריקאית. מאז שנת 1997 עמית מחקר ב-CEPR) Center for Economic and Policy Research) המרכז למחקר מדיניות כלכלית. מאז שנת 1998 עמית מחקר ב-IZA Institute for the Study of Labor), המכון למחקר העבודה.

בשנת 2000 נבחר לעמית החברה האקונומטרית (Econometric Society).

צבי אקשטיין נשוי להדסה מאז שנת 1975 ולהם שלושה ילדים.

פעילות עסקית וציבורית
אקשטיין כיהן כיושב ראש ועדת ההשקעות ומנהל קרנות להק של בנק הפועלים, ישראל (1992–1993). כיהן כדירקטור מטעם הציבור במי עדן (1997-1992). מונה בידי השר לקליטת העלייה יאיר צבן ליושב ראש הוועדה המקצועית ל"קידום התעסוקה של מהנדסים ומומחים אחרים מבין המהגרים על מנת לקדם את השימוש בהון האנושי של גל המהגרים האחרון" (1994–1995). כיהן כיושב ראש ועדת ההשקעות ומנהל קופות הגמל בבנק מרכנתיל דיסקונט (1993–1998, 2002–2006). היה חבר הוועדה הממשלתית בנושא שכר המינימום (2000). כיהן כיושב ראש ועדת ההשקעות ומנהל קופות הגמל בבנק לאומי לישראל (1998–2001).

מונה בידי שר התעשייה, המסחר והתעסוקה אהוד אולמרט לחבר הוועדה הציבורית לתיקון חוק ההגבלים העסקיים (2005). באותה שנה מונה בידי שר הביטחון שאול מופז לחבר הוועדה הציבורית לקיצור שירות החובה בצה"ל. כיהן כיועץ לפדרל ריזרב במיניאפוליס (2006-2001).

עמד בראש ועדות ממשלתיות בנושאים של עובדים זרים, עובדים בחקלאות ועובדים פלסטינים בישראל במשך היותו המשנה לנגיד בנק ישראל. כמו כן עמד בראש הוועדה שמונתה על ידי שר התמ"ת ושהתוותה את מדיניות התעסוקה לטווח הארוך בישראל (2010–2011).

עמד בראש שתי ועדות בנושא ההייטק – האחת במשרד המדען הראשי והשנייה מטעם שר המדע, הטכנולוגיה והחלל יעקב פרי (2013–2014). הוא עמד בראש ועדת תעסוקה 2030.

בנק ישראל
אקשטיין כיהן כמשנה לנגיד בנק ישראל סטנלי פישר (2006–2011).

במסגרת עבודתו הוביל את תהליך הסליקה של Repo (מכשיר פיננסי שבו ניתן לקבל מזומן כנגד שווה ערך של איגרות חוב ולהפך), ויצר את התשתית הרגולטיבית המתאימה לשוק ה-Repo בישראל. הקים את פורום שוק ההון במשותף עם החשב הכללי באוצר ועמד בראש צוות בין-משרדי שיצר תשתית רגולטיבית וחקיקה לאיגוח תזרימים פיננסים בישראל. היה אחראי על הקמת החטיבה לסטטיסטיקה, אחראי על הקמה ותפקוד חטיבת השווקים, נטל חלק בהחלטות בדיוני הצוות המצומצם על גובה הריבית ולקח חלק בהחלטות על ההתערבות בשוק המט"ח ממרץ 2008.

ספרים
המיעוט הנבחר: כיצד עיצב הלימוד את ההיסטוריה הכלכלית של היהודים 70–1492

הספר נכתב יחד עם פרופ' מריסטלה בוטיצ‘יני, מנהלת מכון גספריני למחקר כלכלי (IGIER) באוניברסיטת בּוֹקוֹני שבמילאנו. הוא ראה אור לראשונה בשפה האנגלית בהוצאת אוניברסיטת פרינסטון בשנת 2012. תורגם לאיטלקית ולעברית – יצא לאור בהוצאת אוניברסיטת תל אביב בשנת 2013.

הספר דן בשלושה היבטים כלכליים של היהודים, מחורבן בית שני ועד גירוש ספרד – המעבר מחקלאות לעבודה במסחר וביתר המקצועות העירוניים, יצירת התפוצה היהודית, וירידת האוכלוסייה היהודית במיוחד לאחר חורבן בית שני ועד המאה ה-7.

הגירה וניידות בשוק העבודה הישראלי, 1990 עד 2009

במהלך העשור האחרון של המאה עשרים, ישראל קלטה כ-900,000 מהגרים ממדינות ברית המועצות לשעבר, כמות שהייתה שווה לכ-20% מאוכלוסייתה של ישראל. אחוז ניכר המהגרים החדשים שהיו בגיל העבודה היו בוגרי אוניברסיטה ועתירי ניסיון. בהגיעם לישראל הם זכו לחבילת הטבות שכללה סיוע בשכר דירה, קורסים בלימוד עברית והכשרה מקצועית. פרק זמן זה מהווה ניסוי טבעי לבחינת תוצאותיה של הגירה גדולה, השופעת בעובדים מיומנים. הספר מציג ניתוח פרטני של התהליך ההדרגתי של השדרוג התעסוקתי של המהגרים ושל העלייה בשכר שנלוותה לכך.

בהתבסס על הניתוח שלהם, המחברים מסיקים שלמרות שחלק גדול מגל ההגירה היה בלתי צפוי, הם יכלו להשתלב בשוק העבודה המקומי בלי שום השפעה שלילית ארוכת טווח על הישראלים הוותיקים. התמורה להשקעה בהון אנושי מקומי (שפה ומקצוע התואם כישורים) היא גבוהה מאוד. יחד עם זאת, היא נמשכת על פני תקופה של כחמש עד שבע שנים בממוצע.

הספר ראה אור בהוצאת המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) בשנת 2012, והוא נכתב ביחד עם ד"ר שרית כהן-גולדנר ופרופ' יורם וייס

המיתון הגדול: לקחים לבנקאים בכירים

הספר בוחן את התפקיד המרכזי שמילאו בנקים גדולים במשבר הסאבפריים והתפקיד שהם יכולים למלא במניעת או בהכנה לקראת משברים עתידיים.

המחברים מתמקדים במדיניות מוניטרית, שדה חדש של macroprudential policy, ובסוגיות של שערי החליפין, זרימת הון, בנקאות ושווקים פיננסיים. הם בוחנים את ניסיונן של כלכלות מתפתחות ומפותחות כאחת, ומנסים לשער למה חלקן, למשל ישראל ואוסטרליה, סבלו קלות מהמשבר, בעוד אחרות, למשל אירלנד – סבלו ממשבר פיננסי קשה.

אקשטיין ערך את הספר ביחד עם קובי ברוידא, פרופ' סטנלי פישר וד"ר קרנית פלוג.

מאמרים עיקריים
צמיחה והתפתחות ואוכלוסייה
גדילתן של ערים: תאוריה ועדויות מצרפת ויפן

האוכלוסייה היחסית של ארבעים האזורים האורבניים המובילים של צרפת ויפן נותרה קבועה במהלך תקופות התיעוש והעיור של ארצות אלו. המחברים הראו שלערים גדולות יותר יהיו רמות גבוהות יותר של הון אנושי, דמי שכירות גבוהים יותר ושכר גבוה יותר בממוצע לעובד. במאמר מוצגת התופעה של גידול מקביל של ערים, של שמירה על גודל יחסי קבוע של הערים הגדולות, ושל היעדר תוספת של ערים חדשות או התרסקות של ערים ישנות במשך התהליך הגדול של עיור המתלווה לתהליך של צמיחה כלכלית.

המאמר נכתב במשותף עם פרופ' ג'ונתן איטון מאוניברסיטת בראון.

כלכלת עבודה
למה נוער נושר מבית ספר תיכון: השפעותיהן של העדפות, הזדמנויות ויכולות

המחברים פיתחו מודל המנתח את השפעת הלימודים בתיכון על החלטות הנוגעות לתעסוקה בזמן הלימודים, להישגים ולהחלטה לסיים את לימודי התיכון ללא תעודת גמר. אמידת המודל הראתה שנוער שנושר מתיכון הוא בעל מאפיינים שונים מאלה שמסיימים תיכון – הם בעלי יכולות נמוכות יותר בבית הספר או בעלי מוטיבציה נמוכה יותר, יש להם ציפיות נמוכות יותר באשר לתגמולים שיזכו להם לאחר סיום הלימודים, והם שמים דגש רב יותר על תרבות הפנאי ופחות על הנוכחות בלימודים.

המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת רייס ביוסטון בארצות הברית.

ההשתתפות בכוח העבודה של נשים נשואות וניסיון עבודה בבחירה אנדוגנית

המחברים הראו שההחלטה אם לעבוד אם לאו מושפעת מהתשואה על הניסיון. לכן אישה שרכשה ניסיון עבודה בגיל צעיר – מנצלת זאת בגיל מבוגר יותר. בצורה כזו נשים בעלות השכלה מקבלות שכר גבוה יותר ורוכשות ניסיון נוסף. בנוסף לכך המחברים מצאו שככל שיש יותר ילדים קטנים וככל שמשכורתו של הבעל גבוהה יותר, פוחתת באופן ניכר השתתפותה של האישה בכוח העבודה, בעוד שלהשכלה רבה יותר יש השפעה חיובית על ההשתתפות בעבודה.

המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת רייס.

חוק חינוך חובה והשפעתו על צמיחה, התפלגות ההכנסות ורווחה

במאמר המחברים משתמשים במודל הדורות החופפים בשיקלול המרכיבים של הון ייצור והון אנושי, כגורמים המשפיעים על איכות העבודה. בכל דור הורים משקיעים בחינוך ילדיהם אך מתעלמים מההשפעות החיצוניות של החינוך על התפוקה הנצברת. ממשלה מתערבת במתן חינוך חובה מגבירה את הצמיחה הכלכלית, בעוד התפלגות ההכנסה הבין-דורית נעשית שוויונית יותר. בנוסף לכך, בטווח הארוך, רוב הפרטים בכל דור הם במצב טוב יותר בשל חינוך חובה.

המאמר נכתב ביחד עם פרופ' יצחק זילכה מאוניברסיטת ת"א.

משך החיפוש של עבודה לאחר סיום לימודים: הערכה על בסיס Search-Matching Model

המאמר חוקר את התכונות של ההתפלגות ההדדית של פרק הזמן של חיפוש עבודה ראשונה במשרה מלאה בתום הלימודים, ושל השכר שניתן לעבודה זו, במסגרת המודל התאורטי search-matching-bargaining.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת פנסילבניה.

אמידה של מודל חיפוש בשווי משקל מנתוני פנל על פרטים

במאמר זה אקשטיין ווולפין אומדים מודל של חיפוש עבודה בשווי משקל תוך שימוש בנתוני פנל. זו העבודה הראשונה שאמדה מודל של משחקים מסוג נאש על בסיס נתונים של פרטים כאשר השכר נפתר אנדוגנית. הממצא המרכזי הוא שמודל מסוג זה לא נותן מענה למידת הפיזור של שכר בין פרטים עם רקע מקצועי והון אנושי זהה. לכן, יש לאפשר במודלים קיומן של חברות עם פריון שונה לעובדים עם הון אנושי זהה.

כלכלת מוניטרית ומקרו-כלכלה
תוצאות מקרו-כלכליות של טרור: התאוריה וחקר מקרה של ישראל

המאמר נכתב ב-2004 ומנתח את השפעת הטרור על הכלכלה הישראלית בשנים שקדמו לו ובמיוחד בתקופת האינתיפאדה השנייה. המחקר מאפשר להבין את השינויים במגמה ובמחזור העסקים של הכלכלה הישראלית. ההערכות מראות שטרור גורם להפחתת ההכנסה והצריכה לטווח הארוך. במאמר נטען שאם הטרור יימשך, ומחיר הדמים שהוא יגבה יהיה באותו שיעור כמו מוות מתאונות דרכים, ניתן לצפות שתהיה הפחתה בצריכה לנפש בכ-5% ב-2004. המחברים העריכו שאם ישראל לא הייתה סובלת מטרור במהלך שְלוש השנים הקודמות לפרסום המאמר, התוצר לנפש ב-2004 היה גבוה ב-10% יותר מכפי שהיה בפועל.

המאמר נכתב ביחד עם פרופ' דניאל צידון.

עצירת האינפלציה

אקשטיין הראה שעצירת האינפלציה בישראל נעשתה בעיקר על ידי כתוצאה של חיסול הגירעון בתקציב הממשלה אשר מומן לפני כן באמצעות הדפסת כסף. זאת עם מחיר אפסי בתעסוקה אך עם תועלת גדולה כתוצאה של ירידת האינפלציה וצמצום הנזק שהיא גורמת לתועלות הפרטים במשק.

פיתוח, צמיחה ואוכלוסייה
מודל ציפיות רציונליות של הצע מוצרים חקלאיים

המאמר דן בחקלאות המצרית מראשית המאה העשרים ועד לשנת 1968. קיימת תופעה של מחזוריות בענפי החקלאות (תופעת העכביש). כשהמחיר עולה – התפוקה עולה יותר מהרגיל, וכשהמחיר יורד – התפוקה יורדת יותר מהרגיל. הספרות הכלכלית נהגה להתייחס לכך כאל חוסר רציונליות של החקלאים. אקשטיין הראה שניתן לייחס זאת למחזור הזרעים. כשהמחיר עולה מגדילים את התפוקה יותר מהרגיל כדי להגדיל את הרווח. הדבר גורם לירידה בפריון הקרקע, כי משתמשים באותה הקרקע לאותו גידול ואחר-כך מקטינים את התפוקה, כשלמעשה זוהי תופעה נורמלית ורציונלית.

לקריאה נוספת

 M. Blecher, Z. Eckstein, Z. Hercowitz and L. Leiderman (editors) "Financial Factors in Stabilization and Growth", Cambridge University Press, 1996. Z. Eckstein (editor) Aspects of Central Bank Policy Making, Springer-Verlag: Heidelberg, 1991.

קישורים חיצוניים

 צבי אקשטיין, באתר המרכז הבינתחומי הרצליה
 צבי אקשטיין, באתר http://ideas.repec.org/
 פרופ' צבי אקשטיין: פרס נובל בכלכלה 2011, בערוץ האוניברסיטה הפתוחה, באתר יו טיוב
 מבוא ל... כלכלה - פרק 65 המלא - הכלכלה הישראלית, בערוץ רשת, באתר יו טיוב, מרץ 2009
 מבוא ל... כלכלה - פרק 64 המלא - המערכת הפיננסית, בערוץ רשת, באתר יו טיוב, מרץ 2009
 מבוא ל... כלכלה - פרק 63 המלא - רקע היסטורי, בערוץ רשת, באתר יו טיוב, מרץ 2009


 מוקול פנדאיה, ראיון – "צבי אקשטיין: השקפותיו של בנקאי בכיר לשעבר על סוגיות כלכליות וחברתיות בוערות", באתר בית הספר למנהל עסקים וורטון, אוניברסיטת פנסילבניה, 28 בנובמבר 2011







הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת מינסוטה
קטגוריה:כלכלנים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פנסילבניה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מינסוטה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: כלכלה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:סגל המרכז הבינתחומי הרצליה: כלכלה
קטגוריה:סגל המרכז הבינתחומי הרצליה: מנהל עסקים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן: כלכלה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן: מנהל עסקים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:משנים לנגיד בנק ישראל
קטגוריה:זוכי הפרס הלאומי לספרים יהודיים
קטגוריה:סגל בית הספר וורטון
קטגוריה:יקום: אישים
קטגוריה:רמת גן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949