תהילים צ"ג

תהילים צ"ג הוא המזמור ה-93 בספר תהילים (ה-94 לפי המספור של תרגום השבעים והוולגטה) ומכונה גם, על שם הפסוק הפותח אותו: . מזמור זה משמש כשיר של יום שישי והוא אחד משלושה מזמורי תהילים המתחילים במילים ה' מָלָךְ.

 תפיסתו התאולוגית של המזמור 
מזמור זה מציג את אלוהים כמלך העולם אשר ברא את עולמו חזק ויציב, אך הוא, האל, נצחי ואדיר אף יותר מעולמו. במרכזו של המזמור מתוארת עוצמת הבריאה כפי שהיא משתקפת בעוצמת המים - זרימת הנהרות, מפלי מים וגלי הים. מטרת התיאורים הללו היא לבסס רקע להשוואה שבין האיתני הטבע לבין הבורא של איתני הטבע.

באופן מפתיע, המזמור מסתיים בעניין חוקי האל ותורתו. המעבר בין העניינים יכול להיות מוסבר בתור הכרזה בסגנון "מי שברא את העולם - תורתו ודאי נאמנה ויש לכבד את בית מקדשו". בכך מועתק מרכז הכובד מן הטבע אל נפש האדם, אשר מתבקש להסיק מסקנות דתיות מהוד היקום.

לפי חלק מן החוקרים, המזמור מהדהד את התפיסה שהייתה רווחת במזרח הקדום, על פיה אלי הים והנהרות התמרדו כנגד אלוהים בצוותו עליהם להיקוות במקום אחד, בים. האגדות העתיקות על המאבק הקדמוני שבין אלוהים לבין רהב, נחש עקלתון, נחש בריח ואחרים לא נכנסו לתורה אולם הן נשמרו בתודעה וצפו מחדש בשירה ובדברי נבואה. ייתכן שיש למלה היחידאית "דכים" מקבילה בשירה האוגריתית.

 תארוך הפרק 
זמנו של הפרק שנוי במחלוקת בין החוקרים. בדומה לתהילים צ"ב, גם במזמור זה ניתן להסיק שהוא נכתב בזמן שהמקדש קיים, אולם לא ניתן לקבוע האם מדובר על בית המקדש הראשון או השני. בנוסף, האזכורים למיתולוגיה אינם בהכרח רמיזה לתקופה קדומה שכן גם בתקופת הבית השני ישנם כתובים רבים, במקרא ומחוצה לו, המרמזים למיתוס מלחמות האל בים ובנהרות.

 המזמור במדרש 
מדרש רבה לפרשת בשלח קושר את מזמור  לשירת הים, ובכך מסביר את הסיבה להמלכת הקב"ה, שמצוינת בתחילת המזמור:

הסבר: קיימות דרגות במלוכה, והמלך שדרגתו פחותה, עומד בפני המלך הבכיר היושב על כסאו. בזמן הבריאה, הקב"ה, כביכול עמד, שנאמר: , אך בזמן שנאמרה שירת , וכל בני האדם, הכירו בגדולתו, מלכותו של הקב"ה כביכול השתדרגה שנאמר: . ממתי נכון כסאך? מ.

זמני אמירתו
המזמור הוא שיר של יום של יום ששי.

הוא נאמר גם בסוף קבלת שבת ברוב הקהילות, ובפסוקי דזמרא של שבת ויום טוב.

בקהילות ספרדיות, נוהגים לומר מזמור זה במנחה של ערב שבת במקום למנצח בנגינת מזמור שיר (תהלים ס"ז).

בתרבות
 מקולות - נפתלי קמפה באלבום כמלאך.
 אדיר - אברהם מרדכי שוורץ באלבום כרובים עליונים.
 ז'אן-ז'וזף דה מונדונוויל - יהוה מלך (Dominus regnavit).

 לקריאה נוספת 


קישורים חיצוניים


  – מתוך הספר 'פני שבת נקבלה', הוצאת ארז ה'תשס"ג
 ז'אן-ז'וזף דה מונדונוויל, יהוה מלך (Dominus regnavit), בביצוע Tafelmusik Baroque Orchestra.

הערות שוליים

צג
קטגוריה:שיר של יום
קטגוריה:קבלת שבת
קטגוריה:פסוקי דזמרא של שבת
קטגוריה:שירים על יום שישי