סלאז'

סלאז' (ברומנית: Judeţul Sălaj) הוא מחוז בצפון-מערב רומניה, בחבל טרנסילבניה וקרישאנה (או פרטיום לשעבר). בירת המחוז היא העיר זאלאו
ושטח המחוז הוא 3,864.4 קמ"ר (1.6% משטח רומניה).
מחוז סלאז' גובל בצפון במחוזות סאטו מארה ומרמורש, במערב ודרום-מערב במחוז ביהור ובדרום, דרום-מזרח ומזרח במחוז קלוז'.

השם
השם ברומנית של המחוז ושל האזור ההיסטורי "סלאז'" מקורו בשמו ההונגרי – סילאג' (Szilágy), שמובנו "עמק הבוקיצות" – הוא מורכב מהמילים ההונגריות:"סיל" (szil) = בוקיצה ו"אג'" (ágy) = מיטה, אפיק.

היסטוריה
האזור יושב על ידי בני אדם מתקופות מאוד מוקדמות. כאן, במויגרד נתגלה מטמון הזהב המסיבי העתיק ביותר ברומניה, שמשקלו 780 גרם. הוא שרד מהתקופה הנאוליתית וכולל פסלי אלים אנתרופומורפיים, סמלי הפוריות.
נתגלו בכל המחוז שרידי יישובים דאקים, בסך הכל 14 מטמוני מטבעות וקישוטי כסף דאקיים. דרך המחוז עבר בימי קדם מסלול מסחר הידוע בשם "דרך המלח" ,דרכו הובל מלח מעומק טרנסילבניה ועד למרכז אירופה. יישוב דאקי חשוב נמצא במויגרד (בימי קדם - פורוליסום), ששכן על גבעת מויגרד או מגורה מויגראדולוי. הוא מוזכר על ידי קלאודיוס תלמי בספרו "גאוגרפיה".

אחרי הכיבוש הרומי והתארגנות הפרובינקיה הרומית דאקיה הרומאים קבעו על ההר מסש את ה"לימס" -הגבול - הצפון-מזרחי של האימפריה. לימס זה הפריד את שטחי הפרובינקיה דאקיה ומהאזור שנותר לא כבוש, של הדאקים החופשיים.
היו קסטרי רומאיים גם ביישובים בוצ'ום, רומיטה (קרטינאי), טיהאו, סוטורו (אופטטיאנה) ורומנאש (לארגינה).

הכרוניקות הביזנטיות וכרוניקת "גסטה הונגרורום" (מעשי ההונגרים) של אנונימוס מזכירים לראשונה את נוכחות הרומנים (ואלכים) במקומות אלה, את הישויות המדיניות שלהם (הוויבודויות של ג'לו ומנומורוט) וגם מתעדים לראשונה את קיום היישוב זילוק או זלאו.
היסטוריונים הונגרים חולקים על אמנותה של הכרוניקה של אנונימוס.
ההיסטוריה של המחוז חופפת את זו של אזור פרטיום וטרנסילבניה.

בימי הביניים דרך שטחו של המחוז של ימינו, עברו כמה מדרכי המסחר החשובות שחיברו את מרכז טרנסילבניה עם מערב אירופה:"דרך המלח" ו"דרך הסוחרים". כאן הוקמו על ידי מלכי הונגריה גם ביצורים ראשונים להגנת טרנסילבניה.

כמה מהמלומדים והמנהיגים הפוליטיים החשובים של האוכלוסייה הרומנית בתקופה המודרנית - סימיון ברנוציו, אלכסנדרו פאפיו אילריאן, גאורגה פופ דה בסשט ויוליו מאניו היו ילידי המחוז.

בימי האימפריה האוסטרו-הונגרית בשנת 1876 הוקם לראשונה מחוז - "רוזנות" בשם סילאג' מאיחוד המחוזות קראסנה (שבירתו הייתה סובצ'טאטה ואחר כך שימלאו סילבאניי) ומרכז סולנוק (שבירתו הייתה זאלאו) והוספת שטחים מהמחוזות דובוקה ואגרג'. בשנת 1910 שטח המחוז סילאג' היה 3,815 קמ"ר ובירתו הייתה זלאו (בהונגרית - זילה).
בשנת 1919 המחוז עבר בפועל לשליטת רומניה, מ-1920 גם מבחינה חוקית בהתאם להסכם השלום בטריאנון. תכתיב וינה משנת 1940 החזיר אותו לשליטת הונגריה של הורטי בערך באותם הגבולות. בסיום מלחמת העולם השנייה נכבש האזור על ידי הצבא הסובייטי ביחד עם הצבא הרומני והשטח הוחזר לרומניה, בהתאם להסכמי השלום.

בימי השלטון הקומוניסטי אחרי המלחמה המחוז בוטל ושטחו חולק בין "אזורים" יותר גדולים -בעיקר אזורי קרישאנה וקלוז'.
המחוז סלאז' שהוקם מחדש על ידי שלטונות רומניה הקומוניסטית בשנת 1968 כולל את מרבית השטח של המחוז סילאג' הישן, להוציא כמה שטחים בצפון-מערב שנכללו במחוז סאטו מארה ובצפון מזרח - שנכללו במחוז מרמורש.

גאוגרפיה
נוף
מחוז סלאז' נמצא באזור התפר בין הרי הקרפטים המזרחיים והרי הקרפטים המערביים הרומנים, אזור הנקרא 
"הרמה הסומשית" (ברומנית - Platforma Someșană "פלטפורמה סומשאנה") לפי שם הנהר סומש (בהונגרית -סמוש)
מבחינת נופים, המחוז הוא אזור של גבעות ובקעות לאורך הנהרות אלמש, אגריז', סומש, קרסנה וברקאו.
בדרום-מערב קיימים גם הרים - שני הענפים הצפוניים של הקרפטים המערביים הרומנים עם הרכס מסש ופסגת מגורה פריאי (Măgura Priei) (996 מ') ורכס פלופיש עם פסגת מגורה מארה' (Măgura Mare) (918 מ').
הבקעות מפוזרות ברחבי המחוז והן אזורים חקלאיים שבהם מתרכזים יישובים רבים.

הידרוגרפיה
הנהרות מפוזרים באופן אחיד על כל שטח המחוז, עם מעט אגמים טבעיים. לעומת זאת מתהווים יותר ויותר תכופות אגמים מלאכותיים. הנהרות החשובים של המחוז הם סומש, קרסנה, בקראו (Barcău), אלמש, אגריז' וסלאז'. במחוז נמצא גם מאגר המים של הסכר ורשולץ על נהר קרסנה.

אקלים
המחוז ניתן בהשפעתם הישירה של מסות האוויר מן המערב. האקלים השולט הוא ממוזג יבשתי.
תנועות מסות האוויר בגבהים, הנוף באמצעות צורותיו וגובהו, יוצרים הבדלים אקלימיים בין מערב המחוז ולמזרחו, ומצד שני, בין היחידות הגאו-מורופולגיות. הטמפרטורות הממוצעות השנתיות הן בין  C° 8–9. 
בחלקו הגדול של המחוז, כשהיוצא מן הכלל הוא בהרי מסש ופלופיש, וכן בגבעות הגבוהות סימישנה-גרבואו, שבהם הטמפרטורות הממוצעות השנתיות הן בין  C° 6–8. 
המשקעים הממוצעים השנתיים מונים 600–800 מילימטרים. הערכים הגבוהים ביותר במחוז הושגו בהרי מסש ופלופיש, ופחות מכך בבקעת אלמש - אגריז' ובעמק הסומש.

הצומח
הצומח במחוז עתיר יערות נשירים - יערות אשורים ואלונים יישובים, הכוללים בתוכם עצי אשור, עצי Carpinus, אלונים יישובים, עצי אלון, אלונים שסועים, תרזות, עצי מילה, עצי דולב הרריים, בוקיצות.

דמוגרפיה
בשנת 2002 חיו במחוז סלאז' 248,407 תושבים עם צפיפות של 64/קמ"ר. ב-50 השנים האחרונות מספר התושבים ירד באזור זה, שהוא בעל רוב כפרי. גם בימינו כ-60% מהאוכלוסייה גרה בכפרים ורק 40% בערים. 
בשנת 2002 ההרכב האתני של האוכלוסייה היה כדלקמן: 71.23% רומנים, 23.04% הונגרים, 5.05% צוענים ו-0.55% סלובקים. 

לפי השייכות הדתית - 66.65% נוצרים אורתודוקסים, 19.6% נוצרים רפורמים (קלוויניסטים), 2.6% נוצרים רומיים-קטוליים, 2.8% יוונים קתוליים רומנים, 6.8% - נוצרים נאו-פרוטסטנטים המשתייכים לכנסיות שונות, השאר - 1.4%. 99.8%  הצהירו השתייכויות דתיות, בעוד אנשים שהצהירו כי הם אתאיסטים או חסרי דת היו  0.2%.
הנתונים משנת 2011: מספר כלל התושבים - 224,384:
 דת תושבים  אחוז נצרות אורתודוקסית  138,032  64.4% נצרות רפורמית  42,128  19.6% פנטקוסטליזם  10,358  4.8% נצרות בפטיסטית  8,293  3.9% נצרות יוונית-קתולית  5,726  2.7% נצרות רומית-קתולית  5,340  2.5%
ממוזער|שמאל|מפה אתנית של המחוז סלאז', לפי המפקד בשנת 2011
 קבוצה אתנית תושבים % רומנים 148,396 60.1 הונגרים 50,177 26.4  צוענים (רומה) 15,004 6.7  סלובקים  1,118 0.54 קבוצות אתניות אחרות 9,689  לא הצהירו על מוצאם האתני 9,467 

 מפקד אוכלוסין קבוצה אתניתשנהתושביםרומניםהונגריםצועניםגרמניםסלובקיםיהודיםאחריםלא מוגדרים 1930 240,778 167,936 55,611 4,446 204 4,539 7,749 249 44 1956 271,989 199,900 66,935 2,092 40 2,154 772 83 13 1966 263,103 194,790 63,850 1,779 72 2,357 88 130 37 1977 264,569 194,420 64,017 3,920 122 1,929 40 120 1 1992 266,797 192,552 63,151 9,224 146 1,608 24 92 – 2002 248,015 176,671 57,167 12,544 102 1,366 12 140 13 2011 224,384 148,396 50,177 15,004 57 1,118 5 160 9,467

באוקטובר 2011 אוכלוסיית המחוז סלאז' מנתה 224,384 תושבים עם צפיפות של 58 תושבים קמ"ר. ברמה ארצית היה אחד המחוזות עם המספר הקטן ביותר של תושבים.

רק 39.3% מהאוכלוסייה  (88,259 תושבים) התגוררה בערים ו-136,125 באזורים הכפריים. .

כלכלה
הכלכלה מתאפיינת בשילוב של חקלאות ותעשייה. 
החברות העיקרית הפועלות במחוז הם:"טנאריס", "מישלן", "חנה כלים"(עם פרק תעשייה בנושפלאו), "יורו אקטיב" (מסחר דלק), "טרייד אוונגרד", "פלורל קומרס". 
תעשייה
במחוז פועלים מפעלים לתעשייה קלה, ייצור מכונות וציודי תעשייה, מזון, רהיטים.
במיוחד מצטיין ענף ייצור הצינורות (חברת "טנאריס")
חקלאות
בסוף שנת 2014 השטח החקלאי של המחוז היה 2,389,500 דונם מתוכו  - 1,205,590 דונם שטח מעובד, 
743,400 דונם כרי מרעה, 366,590  דונם  שטחי חציר ו 73,920  דונם כרמים ופרדסים. 
ב-2015 נספרו במחוז סלאז' 30,850 ראשי בקר, 64,985 חזירים, 375,232 כבשים ועזים, 806,436 עופות  ו-33,550 כוורות דבורים .
התוצרת החקלאית כוללת בעיראק  דגן, תפוחי אדמה, וירקות. בין הפירות במקום הראשון ממוקמים תפוחי העץ, אחר כך שזיפים, דובדבנים, דובדבנים חמוצים. 
בתוצרת שמקורם בבעלי החיים במקום הראשון נמצא חלב פרה  ותאו, ואחר כך הצמר  והדבש.

מנהל ופוליטיקה
בראשות המחוז סלאז' עומדת מועצת המחוז המורכבת מ-30 חברים ("יועצים"). בעקבות הבחירות המקומיות ב-2020, יושב ראש מועצת המחוז הוא דינו ינקו-סלז'אנו (המפלגה הלאומית ליברלית), הפרפקט הוא תומה דן.
הרכב מועצת המחוז הוא כדלהלן:

 מפלגה חברים הרכב המועצה המפלגה הלאומית ליברלית (PNL) 11 המפלגה הסוציאל-הדמוקרטית (PSD) 10 האיחוד הדמוקרטי של ההונגרים ברומניה (UDMR/RMDSZ) 7 האיחוד "הצילו את רומניה"  (USR) 2

חלוקה מנהלית
למחוז  יש רשות עירונית (מוניצ'יפיו), שלוש ערים ו-90 כפרים גדולים (קומונות):

 רשויות עירוניות (מוניצ'יפיו) 
בירת המחוז: זאלאו - 62,927 תושבים (2002)
 ערים
ז'יבואו (Jibou)
צ'הו סילבאניי (Cehu Silvaniei)
שימלאו סילבאניי (Şimleu Silvaniei)

 כפרים גדולים (קומונות) 

אגריז' - Agrij  
אלמאשו -  Almaşu  
בבן (סלאז') - Băbeni (Sălaj)   
 בלאן (סלאז') - Bălan, Săla  
בנישור - Bănişor  
 בנסאט - Benesat 
 בבוטה - Bobota 
בוקשה (סלאז') - Bocşa, Sălaj                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                         
בוגיש - Boghiş 
בוצ'ום (סלאז') - Buciumi, Sălaj 
קאמר - Camăr  
קרסטלק - Carastelec 
קיאשד - Chieşd 
צ'יזר - Cizer                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                       
 קושייו - Coşeiu   
קראסנה (סלאז')  - Crasna, Sălaj   
קריאקה - Creaca 
 קרישן - Crişeni 
 קריסטולץ - Cristolţ 
קוזפלאק - Cuzăplac 
 דוברין (סלאז') - Dobrin, Sălaj                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                 
  דראגו - Dragu 
פילדו דה ז'וס - Fildu de Jos 
גלגאו - Gâlgău 
גרבואו - Gârbou  
 האלמשד - Halmăşd 
 הרקליאן - Hereclean    
 הידה (סלאז') - Hida, Sălaj   
 הורואטו קראסניי - Horoatu Crasnei  
איליאנדה - Ileanda   
 איפ (סלאז') - Ip, Sălaj  
 לטקה - Letca 
 לוזנה (סלאז') - Lozna, Sălaj  
 מיירישטה - Măerişte 
מארקה (סלאז') - Marca, Sălaj 
מסשני דה ז'וס - Meseşenii de Jos  
מירשיד - Mirşid 
 נפראדיה - Năpradea  
 נושפאלאו - Nuşfalău  
 פריצ'יי - Pericei  
 פלופיש - Plopiş 
 פויאנה בלנקי - Poiana Blenchii  
רומנאש - Românaşi                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                  
 רוס (סלאז') - Rus, Sălaj 
סלציג - Sălăţig    
 סג - Sâg  
סנמיכאיו אלמאשולוי - Sânmihaiu Almaşului 
 סומש - אודורהיי  Someş-Odorhei 
סורדוק - Surduc 
 שמשוד - Şamşud                                                                                                                                      
 שרמשאג - Şărmăşag  
 שימישנה - Şimişna  
 טרזניה - Treznea                                                                                
 ולקאו דה ז'וס - Valcău de Jos 
 ורשולץ - Vârşolţ                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                              
  זאלהה - Zalha   

לקריאה נוספת
Iorgu Iordan: Toponimia românească, p. 104

קישורים חיצוניים




הערות שוליים

קטגוריה:רומניה: מחוזות