פנחס אליהו הורביץ

הרב פנחס אליהו הורביץ (ב' באייר ה'תקכ"ה; 23 באפריל 1765, לבוב – י"ט בניסן ה'תקפ"א; 21 באפריל 1821, קרקוב) היה רב, מקובל ומחבר ספרים, שנודע בעיקר בחיבורו ספר הברית השלם.
ביוגרפיה
נולד בלבוב ביום ב' באייר ה'תקכ"ה (23 באפריל 1765) להוריו מאיר ויענטה, שניהם ילידי וילנה. הולדתו התרחשה בעת מסעם מביתם בווילנה לבוצ'אץ', עיירה השוכנת למרגלות הרי הקרפטים. על אף מקום הולדתו, יוחס לעיתים רבות לווילנה, מקום מוצא משפחתו.

ילדותו ונעוריו עברו בבוצ'אץ', שם גילה נטייה מוקדמת ללימוד תורה ולחכמה כללית. בטרם מלאו לו שנות בגרות נתייתם מאביו, אשר היה רבו ומורו העיקרי, ומאז יצא לנדודים בערי גליציה ובצפון־מזרח פולין (היום בבלארוס), במטרה להרחיב את ידיעותיו בתורה, בקבלה ובחכמות חיצוניות. בתקופה זו נחשף למגוון מסורות וקהילות יהודיות, דבר שהותיר רושם ניכר על עולמו הרוחני והאינטלקטואלי.

הורביץ השתקע בבוצ'אץ' בשנות העשרים המוקדמות לחייו, ובה החל בכתיבת חיבורו המרכזי, ספר הברית. עקב מחלה שפגעה בראייתו - כפי שכתב בעצמו כי "עששה מכתוב עיני, עתקה המאור מבבת עיני, ולא יכולתי לראות" - נסע ללבוב בסוף ה'תקמ"ח (1788 לערך), שם שהה במשך כחצי שנה בבית ר' נחמן רייס, סוחר אמיד מנכבדי ומנהיגי הקהילה היהודית בעיר, אשר סייע לו ככל הנראה גם במימון הדפסת ספרו.

עם החלמתו יצא למסע נדודים שנמשך למעלה מעשור, ובמהלכו עבר בין מרכזים יהודיים חשובים בפולין, פרוסיה, הולנד, אנגליה והונגריה. בתקופה זו המשיך בכתיבת ספרו, שיכלל את תוכנו, קיבל הסכמות מרבנים מובילים, ואף עסק בלימוד חכמות חיצוניות לצורך שילובן בעבודת ה'.

המהדורה הראשונה נדפסה בעילום שם בברנו בחודש אייר ה'תקנ"ז (1797). בעקבות דרישת הקוראים ערך מהדורה שנייה ומתוקנת, שכללה כ־350 תוספות, ובמהדורה זו שונה שם הספר לספר הברית השלם. היא נדפסה בז'ולקייב בשנת ה'תקס"ז (1807), ובחייו זכה לראות גם מהדורה שלישית, שהודפסה בווילנה בשנת ה'תקע"ח (1818). 

על פי הערתו של ד"ר נתן מיכאל גלבר ב"ספר קראקא", היה נשוי ונולדו לו צאצאים.

עדויות בני התקופה מתארות אותו כבעל חזות מרשימה ונימוסים מעודנים, שדבריו נשמעו תמיד בנחת והעידו על תבונתו הרבה.

שנותיו האחרונות עברו עליו בקרקוב, שבה שימש ברבנות ופעל בחיי הקהילה. הוא נפטר בעיר בשבת חול המועד פסח, יום י"ט בניסן ה'תקפ"א (21 באפריל 1821), ונקבר בבית העלמין היהודי בעיר. נוסח מצבתו מובא במקורות בני הזמן, אך לא השתמר כאן במלואו.

יחסו לפילוסופיה ולימוד המדעים
הורביץ שלל באופן מוחלט את השימוש בדרכי החשיבה הפילוסופיות בענייני אמונה, וסבר כי על היהודים לבסס את אמונתם אך ורק על הקבלה המסורתית, העוברת מדור לדור, אשר לדעתו מהימנה יותר מכל היגיון מקובל במדע או בפילוסופיה. רעיון זה זכה אצלו לדיון מקיף בספר הברית השלם, שבו ביקש להוכיחו באמצעים לוגיים שיטתיים.

עם זאת, גרס כי יהודי בעל כישרון שכלי צריך להעמיק גם בידיעת הטבע והמדעים. בעיניו, לימוד חכמות הטבע נועד הן להעמקת ההבנה ב"גודל מעשה ה'" והן לחיזוק מעמדו ותדמיתו של העם היהודי בעיני החברה הסובבת. הוא ראה בכך אף קידוש השם, בהסבירו כי ידיעת המדעים תבטל את דימויו של היהודי כ"עם סכל וחסר דעת".
יחסו לשילוב תורה ועבודה
הרב הורביץ תמך בשילוב מאוזן בין לימוד התורה לבין עיסוק במלאכה ופרנסה, וקרא לכל יהודי לרכוש מקצוע שיוכל לפרנסו בכבוד. לדבריו, חלוקת היום בין צורכי הפרנסה לבין לימוד התורה מאפשרת קיום מצוות לשמה, מבלי להיות תלוי בחסדי הזולת. הוא הדגיש כי האב מחויב ללמד את בניו אומנות, כפי שנפסק בתלמוד.

בספר הברית השלם הקדיש הרב הורביץ פרק מיוחד לנושא זה, ובו מתח ביקורת חריפה על תלמידי חכמים שאינם מלמדים את ילדיהם מלאכה, מתוך הסתמכות כי יהיו רבנים או דיינים בעתיד. הוא הזהיר כי מעטים בלבד זוכים למעמד זה, וכל אחד אחר, שלא יזכה לקבל משרת רב או דיין, יישאר "קרח מכאן וקרח מכאן".

עוד ציטט את דברי חז"ל, והסביר כי גם התנאים - מייסדי התורה שבעל פה - היו בעלי מלאכות, ובהם רבי יצחק נפחא ורבי יוחנן הסנדלר. בעיניו, זלזול במלאכה הוא תופעה פסולה שיש לעוקרה, שכן "אם אין קמח אין תורה".

ספר הברית השלם

ספר הברית השלם הוא חיבור תורני רחב יריעה, המשלב נושאי אמונה, הלכה, מוסר, קבלה, טבע, פילוסופיה, מדע וטכנולוגיה. מטרתו המוצהרת של המחבר הייתה לשמש כהקדמה לביאור החלק השלישי שבספר שערי קדושה לרבי חיים ויטאל, שבו ניתנת הדרכה מעשית להשגת רוח הקודש.

הספר נדפס לראשונה בעילום שם בשנת ה'תקנ"ז (1797) תחת הכותר ספר הברית, וזכה לתפוצה רחבה בקרב קהילות ישראל. המהדורה השנייה, שראתה אור בשנת ה'תקס"ז (1807) בז'ולקייב, כללה תוספות רבות ושם הספר שונה לספר הברית השלם. מאז יציאתו לאור נדפס הספר עשרות פעמים באירופה, בארצות הברית ובישראל, ותורגם גם ליידיש וללאדינו. הוא נותר עד היום מקור ציטוט והשראה בקרב רבנים, פוסקים וחוקרים.

ספריו וחיבוריו הנוספים
מלבד ספר הברית השלם, חיבר הרב הורביץ חיבורים נוספים, רובם בענייני קבלה ופירוש התורה:

 טעם עצו – פירוש לספר "משנת חסידים" לר' עמנואל חי ריקי, שנועד להקל את הבנתו ולהכשיר את הלומד ללימוד קבלה לוריאנית.
 מצוות טובים – עיונים בטעמי המצוות.
 בית היוצר – פירוש לספר יצירה.
 מטמוני מסתרים – על צירופי אותיות.
 פירוש ל"חיי העולם הבא" לרבי אברהם אבולעפיה.

 לקריאה נוספת 
 הרב מאיר וונדר, "אנציקלופדיה לחכמי גליציה", חלק שני, עמ' 318, הוצאת המכון להנצחת יהדות גליציה, ירושלים, ה'תשמ"ב
 פרופ' רפאל מאהלר, ספר "דברי ימי ישראל דורות אחרונים", כרך ד', עמ' 45, ספרית הפועלים, 1956
 ד"ר שמואל אבא הורודצקי, ספר "יהדות השכל ויהדות הרגש", עמ' 387, הוצאת טברסקי ה'תש"ז
 ד"ר נ.מ. גלבר, ספר קרקא, מאמר: "היהודים ברפובליקה הקראקאית תקע"-תר"ו", עמ' 90, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים, ה'תשי"ט

 קישורים חיצוניים 

 נח ח. רוזנבלום, האנציקלופדיה העברית הראשונה, מחברה והשתלשלותה, Proceedings of the American Academy for Jewish Research, Vol. 55 (1988), pp. 15-65, באתר JSTOR


 הערות שוליים 

קטגוריה:מחברי ספרי מוסר ומחשבה
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:ילידי 1765
קטגוריה:נפטרים ב-1821
קטגוריה:בוצ'אץ': רבנים