דמוגרפיה של העולם

אומדנים של אוכלוסיית העולם שנה מיליארדים 1500  0.458 1600  0.58 1700  0.682 1750  0.791 1800  0.978 1804  1.01850 1.2 1900  1.7 1927  2.0 1950  2.5 1960  3.0 1974  4.0 1987  5.0 1999  6.0 2011  7.0 2022  8 2026  8.27

נכון ל-2026, אוכלוסיית כדור הארץ מונה כ-8.27 מיליארד נפש, בצפיפות ממוצעת של כ-53 נפש לקמ"ר. הגידול שנתי של אוכלוסיית כדור הארץ הוא כ-0.83%. גיל האדם הממוצע הוא 30.9 (18 באפריקה, 42 באירופה). הפריון העולמי הממוצע הוא 2.2 ילדים לאישה. תוחלת החיים הממוצעת היא 73.5 שנים (70.9 לגברים ו 76.2 לנשים)

באסיה כ-58% מאוכלוסיית העולם (4.8 מיליארד), מעל מחצית ממנה בהודו (1.45 מיליארד) ובסין (1.41 מיליארד). באפריקה (עם קצב הגידול הגדול ביותר) 1.5 מיליארד ועוד כ-3 מיליארד בשאר העולם יחד.

 אוכלוסיית העולם 
ממוזער|250px|אוכלוסיית העולם בין 1800 ל-2100, מבוססת על דו"חות של האו"ם הערכות, גבוהה, בינונית ונמוכה (אדום, כתום וירוק, בהתאמה) והערכה של לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית (שחור). בכחול – נתוני אמת.שמאל|ממוזער|250px|אוכלוסיית העולם בחלוקה לפי יבשות. מימין לקו הסגול ניתן לראות הערכות שונות לגדילת האוכלוסיות.

במהלך המאה ה-20 אוכלוסיית העולם הכפילה את עצמה למעלה מפי שלושה, כאשר בשנת 1900 הייתה כ-1.65 מיליארד ואילו ב-1999 כשישה מיליארד. עד אמצע המאה ה-19 קצב הגידול של אוכלוסיית העולם היה איטי למדי, והיא הכפילה את עצמה אחת לכמה מאות שנים. במאה ה-20 זינק קצב הגידול, ואוכלוסיית העולם הכפילה את עצמה מ-1927 ל-1974 (47 שנים), מ-1950 ל-1987 (37 שנים) ומ-1960 ל-1999 (39 שנים) וכך גם מ-1974 ל-2022 (48 שנים) החל משנות ה-70, במקביל לירידה בפריון, יורד קצב הגידול של אוכלוסיית כדור הארץ בהתמדה. בסוף שנות ה-60 הגיעה העלייה השנתית ל-2.06 אחוז לשנה, ועל פי הערכות האו"ם בשנת 2000 היא ירדה ל-1.2%, ונכון ל-2013 לכ-1.1%.

הקבוצה האתנית הגדולה בעולם היא האן המהווה כ-16% מאוכלוסיית העולם וכ-90% מאוכלוסיית סין. בשנת 2023 עקפה הודו את סין כמדינה המאוכלסת ביותר בעולם.

 תפוצה על פי אזור גאוגרפי 
450x450px|ממוזער|צפיפות אוכלוסייה (לקמ"ר) על פי מדינה, 2015
 אזור גאוגרפי  אוכלוסייה (מיליונים)  אחוז מסך הכול אסיה  4,607.5  59.54% אפריקה  1,313  17.2% אירופה  747.25  9.59% צפון אמריקה  565.62  7.6% דרום אמריקה  427.75  5.53%אוקיאניה  42.2  0.55% סך הכול  8,000  100.0%

 פריון 

שיעור הפריון העולמי
בחצאי עשורים, על פי אומדני האו"ם:
שניםפריון1950–19554.961955–19604.891960–19655.031965–19704.921970–19754.461975–19803.871980–19853.61985–19903.441990–19953.021995–20002.752000–20052.632005–20102.572010–20152.522015–20202.47

שיעורי פריון
שיעור הפריון (TFR) העולמי מאופיין בירידה החל משנות ה-70. בשנת 1950 היה שיעור הפריון העולמי כ-5, וכיום הממוצע נע סביב 2.4 (2022). שיעורי הפריון בעולם מתאפיינים בשונות רבה, ונעים בין לידה אחת בקירוב בקוריאה הדרומית לבין 6.8 לידות בניז'ר. שיעור הפריון הממוצע ביבשת אפריקה הוא 4.21 לידות לאישה, ובמרכז אפריקה 5.8. ללא אפריקה, שיעור הפריון הממוצע ביתר מדינות העולם נכון ל-2015 נאמד ב-2. שיעור הפריון של מדינות בעלות רמת הכנסה גבוהה נאמד, על פי נתוני האו"ם ל-2015, ב-1.7 בקירוב.

שיעור התחלופה הדמוגרפי העולמי, שמתחשב גם ביחס המינים בלידה ובתמותת תינוקות ותמותת ילדים אינו ידוע, אך הוא נאמד בטווח שבין 2.2 ל-2.3.

נכון ל-2014, כמעט מחצית מאוכלוסיית העולם חיה במדינות שבהן שיעור הפריון נמוך או שווה לשיעור התחלופה הדמוגרפי למדינות מפותחות – 2.1, ובכמחצית מאוכלוסיית העולם שיעור הפריון גבוה יותר. כ-8% מאוכלוסיית העולם חיה במדינות בהן שיעור הפריון שווה או גבוה מחמישה ילדים לאישה.
לשם השוואה, נכון ל-2022 שיעור הפריון בישראל עמד בסביבות 2.95 ילדים לאישה, יותר מכל מדינה אחרת בארגון ה-OECD.

 צניחת הפריון העולמי 
החל משנות ה-70 של המאה ה-20 חלה ירידה גדולה בפיריון העולמי. הירידה התרחשה בעיקר במדינות המפותחות המבוססות באירופה, מזרח אסיה וצפון אמריקה. אך במאה ה-21 מסתמנת ירידה גם בפיריון בדרום אסיה, המזרח התיכון ואמריקה הלטינית המומחים משערים שהצניחה נובעת ממספר שינויים עיקריים:
 עלייה בתוחלת החיים: עד להתקדמות ברפואה במהלך המאות ה-19 וה-20. רוב הילדים היו נפטרים בילדותם. התפתחות האנטיביוטיקה והחיסונים העלו את תוחלת החיים ברוב העולם והביאו לכך שרובם המוחלט של הילדים מגיעים לבגרות. כך שאין עוד צורך בהבאת ילדים רבים. בעבר על מנת להבטיח המשכיות נדרשו ילדים רבים (בין ארבעה לחמישה במשפחה במאה ה-17 באירופה, 2.1 ילדים כיום).
 תהליך העיור: אם בעבר הילדים בכפרים נחשבו לכוח עבודה והיוו נכס כלכלי למשפחה, הילדים בערים נחשבים לנטל אשר דורש הוצאות גדולות אשר מכבידות על משקי הבית.
 עלייה במעמד האישה ובהשכלה: כאשר יש עלייה חדה במעמד האישה ובהשכלה, כך האישה שולטת יותר על גופה, ולא נכנסת למספר רב של הריונות. בין היתר בשל מודעותן לאמצעי מניעה.

אוריינות
אחוז נמוך במיוחד של יודעי קרוא וכתוב נמצא בשני ריכוזים עיקריים:
 אזור הסאב-סהרה האפריקאי
 דרום ומערב אסיה
 בהודו שיעור האוריינות הממוצע הוא כ-74 אחוזים, נכון ל-2013.

 התפלגות ההון העולמי 
ממוזער|מקורות:
,
,
,

לפי נתוני ה-OECD ב-2012 – כ-42 מיליון איש (כ-0.6% מאוכלוסיית העולם) – החזיקו כל אחד בהון שערכו לפחות מיליון דולר. כ-12 מיליון מתוכם הם מיליונרים לפי נתוני דוח העושר העולמי על פי החזקת אחזקות ונכסים, מלבד מקום מגוריהם המרכזי שערכם עולה על מיליון דולר.

קיימים פערים משמעותיים בחלוקת ההון העולמי הנמדדים לפי מדד ג'יני עולמי של 0.893 לפי דוח ה-OECD לחלוקת הון, חלוקה הרבה פחות שוויונית מחלוקת ההכנסות העולמית שהוערכה ב-2009 בידי ה-CIA ב-0.38 בלבד בהשוואה. דוגמה לאי השוויון בהון ניתן לראות בעובדה כי 85 העשירים בעולם מחזיקים נכון ל-2014 בהון ששוויו זהה לזה של החציון התחתון של העולם המהווה 3.5 מיליארד בני אדם.
ה-0.6% העליון, המהווה 42 מיליון איש, החזיק ב-2012 ב-39.3% מההון העולמי לעומת 32.3% ל-4.4% הבאים, המהווים 331 מיליון בני אדם, ולעומת 28.4% ל-95% הנותרים מהווים 6.734 מיליארד בני אדם.

מדוח ה-OECD עולה כי מרבית הפערים הם בין מדינות ואזורים גאוגרפיים המהווים ברובם את "העולם המערבי", לבין מדינות העולם השלישי והשני, כאשר עם צמיחת כלכלת סין ומזרח אירופה החל מסוף המאה ה-20, הפערים בין המדינות צפויים להצטמצם.

 המטרופולינים הגדולים 
החל מאמצע המאה ה-20 חלה מגמה מובהקת של עיור, כאשר אחוז התושבים העירוניים ב-1950 היה כ-29% ואילו ב-2006 הגיע לכ-50%. המטרופולין הגדולה ביותר בעולם היא טוקיו, עם כ-37 מיליון תושבים, אולם העיר הגדולה בעולם היא שאנגחאי עם כ-24 מיליון תושבים.
חלק מהמטרופולינים הגדולים בעולם כוללים את הערים הגדולות בעולם.
 מיקום עיר אוכלוסייה (מיליונים) מדינה שטח (קמ"ר)1טוקיו36.67 יפן13,5002דלהי 22.16 הודו33,5783סאו פאולו21.2 ברזיל8,0504מומבאי 20.3 הודו1,0975מקסיקו סיטי 23.3 מקסיקו7,8156ניו יורק20.2 ארצות הברית 8,6837שאנגחאי24.1 סין3,9208קולקטה 15.4 הודו1,0269דאקה 14.65 בנגלדש1,60010קראצ'י15.7 פקיסטן3,530

 השתייכות דתית 

ארבע הדתות הגדולות המקיפות כ-70% מאוכלוסיית העולם, הן הנצרות, שמאמיניה נאמדים בכ-2.2 מיליארד, האסלאם, לה 1.6 מיליארד מאמינים בעולם, ההינדואיזם, לה כמיליארד מאמינים והבודהיזם, לה כחצי מיליארד מאמינים.

650x650px|ממוזער|מרכז|תפוצת הדתות העיקריות בעולם
 דתות  מספר מאמינים  אזורי מגורים עיקריים נצרותכ-2.5 מיליארד אירופה, אמריקה, אפריקה שמדרום לסהרה, אוקיאניה, הפיליפינים אסלאםכ-2 מיליארדהמזרח התיכון, צפון אפריקה, מרכז אסיה, דרום אסיה, ודרום מזרח אסיה חסרי דת כ-1.2 מיליארד מזרח אסיה, אירופה, צפון אמריקה הינדואיזם כ-1.2 מיליארדרובם המוחלט בהודו ונפאלבודהיזםכחצי מיליארדמזרח אסיה ודרום מזרח אסיהדתות אחרותכחצי מיליארד סיקיזם בין 25 ל-30 מיליון  צפון הודו

 תמותה, תוחלת חיים ובריאות 
ממוזער|400px|תוחלת חיים משתנה בין מדינה למדינה. היא נמוכה ביותר במספר מדינות באפריקה וגבוהה בין השאר ביפן, אוסטרליה וישראל.

ממוצע מספר המיטות בבתי חולים ל-1,000 איש הוא 2.94. בשווייץ 1.1 ובמקסיקו 18.3.

נכון ל-2009 ישנם כ-33 מיליון אנשים החיים עם HIV/AIDS שהם 0.8% מאוכלוסיית העולם. 1.8 מיליון מקרי מוות יוחסו ל-HIV/AIDS.

נכון ל-2010, ישנם כ-925 מיליון אנשים החיים בתת-תזונה.

תוחלת חיים בלידה:
 כלל האוכלוסייה: 67.07 שנים
 גברים: 65.21 שנים
 נשים: 69.05 שנים (הערכה של 2011)

תמותת תינוקות (מתוך 1,000 לידות של תינוקות חיים)
 כולל: 41.61
 בנים: 43.52
 בנות: 39.55

ל-96% מהאוכלוסייה האורבנית יש גישה למים ראויים לשתייה, לעומת 78% באזורי ספר. הממוצע הכולל הוא 87%.

ל-76% מהאוכלוסייה האורבנית גישה למתקנים סניטריים, לעומת 45% באזורי ספר. ממוצע כולל 61%.

 שפות 
אנגלית משמשת כלינגואה פרנקה לכל הפחות מאז סוף מלחמת העולם השנייה. אנגלית מדוברת על ידי 1.8 מיליארד ברחבי העולם, 400 מיליון מהם – שפת אם.

היו ניסיונות ליצור שפות עזר בינלאומיות, והנודעת שבהן היא אספרנטו, אך ניסיונות אלו לא זכו לתפוצה רחבה בעולם. על פי ההערכות המקובלות, לאספרנטו יש כ-2 מיליון דוברים ברחבי העולם.
+השפות עם הכי הרבה דוברים כשפה ראשונהשפהמספר דוברים
כשפת אם
(במיליונים)אחוז דוברים
מאוכלוסיית
העולםדיאלקטים מנדריניים שונים93911%ספרדית4856%אנגלית3805%הינדי3454%פורטוגזית2363%בנגלית2343%רוסית1472%יפנית1231.5%קנטונזית תקנית861%וייטנאמית851%
רוב השפות מתחלקות לתשע משפחות עיקריות (באחוזים, אחוז הדוברים בעולם ממשפחה זאת)
 שפות הודו-אירופיות 46% (אירופה, דרום-מערב אסיה עד דרום אסיה, צפון אסיה, צפון אמריקה, דרום אמריקה, אוקיאניה, איראן)
 שפות סינו-טיבטיות 21% (מזרח אסיה)
 שפות ניז'ריות-קונגולזיות כ-6.4% (אזור הסאב-סהרה האפריקאי)
 שפות אפרו-אסיאתיות 6.0% (צפון אפריקה עד קרן אפריקה, דרום-מערב אסיה)
 שפות אוסטרונזיות 5.9% (אוקיאניה, מדגסקר, חופי דרום-מזרח אסיה)
 שפות דראווידיות 3.7% (דרום אסיה)
 שפות אלטאיות 2.3% (מרכז אסיה, צפון אסיה)
 שפות אוסטרו-אסיאתיות (Austroasiatic languages) כ-1.7% (פנים היבשת דרום-מזרח אסיה)
 שפות טאי-קדאי (Tai–Kadai languages) כ-1.3% (דרום-מזרח אסיה)

כמו כן קיימות מאות שפות סימנים (לא ורבליות (מדוברות)) שונות.
חלק ניכר משפות הסימנים מתבסס על שפת האם המקומית ומאפייניה הייחודיים, ולכן, השפות נבדלות זו מזו בצורה ניכרת.
אנשים שדוברים שפות ורבליות שונות, מתקשים להבין (או כלל לא מבינים) אחד את השני. כך גם דוברי שפות סימנים שונות, לעיתים רבות, עלולים לא להבין אחד את השני, חלקית או כלל.

 ראו גם 
 הערים הגדולות בעולם
 מדינות לפי אוכלוסייה, שטח, צפיפות, תמ"ג ופיתוח אנושי
 התפוצצות אוכלוסין
 טביעת רגל פחמנית
 תאוריית אסון טובה

 קישורים חיצוניים 

 נתונים מאתר Worldometer
  – סרטון קצר על אוכלוסיית העולם

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:דמוגרפיה
קטגוריה:כדור הארץ