מדרש תהילים

מדרש תהילים הוא מדרש אגדה על רובו של ספר תהילים  הערוך בעיקר בעברית. המדרש נקרא גם מדרש שוחר טוב על שם הפסוק בו פותח המדרש . רש"י כינה את המדרש "אגדת תְּהִלִים". 

המדרשים ממזמור קי"ט ועד לסוף הספר, מאוחרים יותר ואינם מקובץ המדרשים הקדום. ההשלמה המאוחרת לא כוללת מדרש על מזמור קכ"ג ומזמור קל"ג.

 מחבר הספר מקורו וזמן חיבורו 
קטעים רבים ממדרש תהילים הובאו בילקוט שמעוני. לדעת שלמה בובר מקור המדרש הוא בארץ ישראל והוא מן המדרשים הקדומים, אך רבים מהחוקרים שוללים זאת.

יש המתארכים את המדרש למאה ה-10. לדעת אבי תנועת "חכמת ישראל", יום-טוב ליפמן צונץ, גם החלק הראשון של המדרש שייך למאות האחרונות של תקופת הגאונים, בין היתר משום שהוא מביא ליקוטים מתוך מדרש תנחומא (שצונץ מעריך שנתחבר במאה ה-9) ומדרש פסיקתא רבתי. 

צונץ סבור שמחבר המדרש חי באיטליה, אולי בחלקה הדרומי, וזאת משום שהוא משתמש במדרש תנחומא (שצונץ מעריך שנתחבר באיטליה), מתלונן על רדיפות הנוצרים ושלטון הערבים, וגם מכיר את אפוליה. 

בעקבות כך שהמדרש נזכר לראשונה אצל רב ניסים גאון, רבי נתן מרומי, רש"י ורשב"ם, קובע צונץ כי באמצע המאה ה-11 המדרש היה ידוע לכל. לדעת יעקב אלבוים, המדרש נתחבר לאורך כמה מאות שנים, והחלק הסופי שלו נערך במאה ה-13.

 בתרבות 
במדרש מופיעה מעשה - שהתפרסם בשם חלב הלביאה - מעשייה שנודעת שמקורה במדרש תהילים. עיבוד לגרסת המדרש נכנס לספרו של חיים נחמן ביאליק "ויהי היום" ובעקבותיו עובד המדרש גם במסגרת סדרת האנימציה אגדות המלך שלמה.  

מדרש נוסף שהתפרסם וצוטט רבות על ידי אנשי הציונות הדתית, ובין השאר הופיע בספר מכתבים לטליה:
.  

השימוש במדרש זה נעשה הן בהקשר של סמיכות השואה לקום המדינה והן בהקשר של סמיכות יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות. 

קישורים חיצוניים


 Jacob Elbaum, Midrash Tehillim, Encyclopaedia Judaica, encyclopedia.com

 מדרש תהלים, באתר ויקישיבה
מהדורות צילום של הספר
 באתר דעת



הערות שוליים

קטגוריה:ספרי מדרשים
קטגוריה:מדרשי אגדה
קטגוריה:תהילים