משטרת קטרה

מגדל השמירה המערבי של משטרת קטרה|שמאל|ממוזער|250px
משטרת קטרה (אנגלית: Qatra Police Station) היא מצודת טגארט הממוקמת בקרבת גדרה. הוקמה על ידי המנדט הבריטי לחיזוק הביטחון באזור. התחנה נקראה על שם הכפר הערבי קטרה ששכן בסמוך, ממערב למבנה. לאחר מלחמת העצמאות שימשה את כוחות הביטחון במשך שנים רבות. בהמשך שימשה כמרכז קליטה לעולי אתיופיה עד לנטישתה. הוגדרה כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

 ההיסטוריה של התחנה 
התחנה היא אחת ממצודות טגארט שהוקמו בשנים 1940-1941. עד מלחמת העצמאות הוחזקה התחנה על ידי שוטרים בריטים וערבים.

ב-27 בספטמבר 1944 תקף כוח של אצ"ל את המשטרה מכל עבריה והשתלט עליה. לאחר זמן מה עזבו הלוחמים את המקום עם שלל רב של רובים, אקדחים, רימוני יד, תחמושת ומקלע.

ב-17 באפריל 1948, לאחר שהגיע מידע על כוונה להעביר את התחנה לידי הערבים, ובמסגרת המדיניות של השתלטות חטיבת גבעתי על תחנות משטרה ומחנות בריטים במרחב הדרום, השתלטה החטיבה על משטרת קטרה. בבוקרו של אותו יום הגיע יחיאל לנגר לתחנה עם מספר שוטרים יהודים ושכנע באיומים את השוטרים הבריטים והערבים לעזוב את התחנה, בעת שלוחמי גדוד 53 מחטיבת גבעתי חיכו מחוץ לתחנה. לאחר שהשוטרים הבריטים והערבים עזבו את התחנה, נכנסו אליה לוחמי גבעתי, ללא קרב.

בעיתונות התקופה פורסמו דיווחים שונים על נסיבות העברת התחנה:
 בעיתון "המשקיף" הסתפקו בציון העובדה שהדגל העברי הונף על התחנה.
 בעיתון "הבוקר" הוצגה ההעברה כהעברה מסודרת של התחנה לידי היהודים: .
 בעיתונים "על המשמר", "הארץ" ו"דבר" הוצגה תמונה יותר מורכבת לפיה הגיע לנגר לקבל את התחנה מוקדם בבוקר אך השוטרים בתחנה ניסו למסרה לערבים ועל כן בקשו ממנו לטייל בגדרה עד שמפקד התחנה יקום ויהיה מוכן למסירה. בהמשך, קצין בריטי מרמלה הגיע ואמר שעליו למסור את התחנה לערבים אך לנגר לא קיבל את דבריו ואמר שיש לו פקודה לקבל את התחנה והורה לשוטריו ליטול שליטה בתחנה. בעקבות זאת מסר הקצין את התחנה לידי לנגר באופן רשמי. בדבר אף נטען שהייתה אכן הוראה ללנגר לבוא לקבל את התחנה, בעוד בעל המשמר רק נרמז לכך כשכתבו ש"שעת המסירה נקבעה ל-9:00".

כיבוש כפר קטרה והאזור הושלם במסגרת מבצע כיתור.

באוגוסט 1948, עם הקמת חזית הדרום בפיקוד יגאל אלון, פינה מטה חטיבת גבעתי את המצודה שהועברה לשימוש מטה החזית, לאחר שמחנה ביל"ו שנועד לחזית לא פונה. החזית ישבה במחנה עד לאחר מבצע חורב, שבעקבותיה עבר המטה הקרבי של החזית לבית הסראייה בבאר שבע, בעוד המטה העורפי עבר למחנה קסטינה. חטיבת הנגב (12) התמקם במצודה תחתיו.

לאחר מלחמת העצמאות הייתה התחנה בשימוש כוחות הביטחון עד שנות ה-90. על פי עדותו של אלי גייסלר, במאי 1967 שימשה התחנה את מערכת הביטחון והוצבה בה בחשאיות ובאופן זמני מערכת הנשק הגרעיני הראשון שיוצרה באותם ימים בישראל.

בדצמבר 2022 פרסם העיתונאי גלעד שלמור כי התחנה שימשה לחקירת אסירי איקס.

לאחר יציאת כוחות הביטחון מהמקום שימשה התחנה, במשך מספר שנים, כמרכז קליטה לעולי אתיופיה.

החל מתחילת שנות ה-2000 עומד המבנה נטוש והוכרז כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרים.

בסוף שנת 2022 אטמו אנשי הבינוי של משטרת ישראל את פתחי המצודה כדי למנוע כניסה אליו.

 מבנה התחנה 
המבנה של תחנת קטרה דומה למספר מצודות נוספות בארץ כמו בלטרון, מצודת יואב, בית גוברין ומשטרת הר-טוב.

מבנה המשטרה בנוי בצורת מרובע כאשר בחלקו המערבי ישנו מגדל שמירה גבוה בעל פתחי ירי ותצפית. למבנה שתי קומות.

בחצר הפנימית קיימים מבני השירות המקוריים של התחנה. אלו הוסבו במהלך השנים לחדרי מגורים ומשרדים.

 קישורים חיצוניים 

 מצודת הרפאים על כביש 40 – מצודת משטרת קטרה QATRA
סרטון תולדותיה של משטרת קטרה - אז והיום באתר youtube
  - מאמר על אתרים נשכחים
 תפיסת משטרת קטרה באתר חטיבת גבעתי
 התקפת אצ"ל על משטרת קטרה מתוך כנס שישים שנה להכרזת המרד של האצ"ל נגד בריטניה, אוניברסיטת חיפה, 17 במרץ 2004

 כפר קטרה, האתר של נטלי מסיקה, 10 באפריל 2014

 הערות שוליים 

קטגוריה:מצודות טגארט
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז מרכז
קטגוריה:מחוז המרכז: מבנים לשימור
קטגוריה:גדרה: מבנים
קטגוריה:ישראל: בסיסים שוממים