פטר קלאסן

פטר (דוד בן אברהם) קלאסן (בגרמנית: Peter Classen; נולד ב-1809, נפטר ב-10 ביולי 1865) היה גר ממוצא גרמני אשר פעל באמצע המאה ה-19 בארץ ישראל לקידום החקלאות היהודית.

 חייו ומפעלו 
 שנותיו הראשונות כנוצרי בא"י 
פטר קלאסן נולד בכפר טיגנהוף, דנציג, פרוסיה כנוצרי השייך לעדת המנוניטים למשפחה מבוססת כלכלית שעסקה בחקלאות. בגיל 40 עלה לארץ בעקבות אחותו אגנטה קלאסן, יחד עם משפחתו: אשתו שרה, בנו הבכור, גאורג פטר פרדיננד ובתו אנה בת הארבע. אליהם הצטרף גם אחיו איזק. המטרה לעליה לארץ הייתה משיחית, להכין את הארץ ויושביה לקראת התגלותו המחודשת של ישו.

בשנת 1850 משפחת קלאסן הגיעה לירושלים והתחברה למומר ג'ון (יוחנן) משולם שהקים בחסות הקונסול ואיש המיסיון הפרוטסטנטי ג'יימס פין התיישבות חקלאית בכפר הערבי ארטאס. לקבוצה הצטרפה גם קבוצת מתיישבים אמריקאים בראשותה של קלורינדה מיינור. בירושלים נפטר אחיו של פטר, איזק.

 ההתיישבות ביפו וההתגיירות 
לאחר שנתגלעו חילוקי דעות על רקע אידאולוגי בין חברי הקבוצה שבארטאס, החליט קלאסן בשנת 1851 לעזוב ולהתיישב ביפו, מחוץ לחומות העיר. הוא רכש בית פרדס (ביארה) והחל לעבוד את אדמתו. בהמשך הצטרפו אליו ליפו חברים נוספים מאותה קבוצה בארטאס ביניהם קלורינדה מינור ומשפחת סבו של ג'ון סטיינבק, אשר חכרה מידיו של קלאסן שטח של 30 דונם אדמה בהר התקווה (Mount Hope) אותו נטשו ב-11 בינואר 1858 עקב התקפה רצחנית מצד הערבים (רועה הצאן במשק של קלסן, ערבי בשם עבדאללה, נזכר בעדות שמסרו בני משפחת סטיינבק בדבר הרצח).
זמן קצר לאחר התיישבותו ביפו, נפטרה אשתו ופטר החל להתקרב ליהדות. בסופו של דבר החליט להתגייר וטקס ברית המילה נערך בבית החולים הרוטשילדי בנוכחות הרב שמואל סלנט, רבה של ירושלים. לאחר גיורו שונה שמו לדוד בן אברהם קלאסן. מל אותו גיסו, בעלה של אגנטה אחותו, ד"ר ניימן. בנו, גאורג פטר פרדיננד סירב להתגייר עימו ועזב למצרים בה עבד כנגר בחברה שחפרה את תעלת סואץ. בתו אנה הצטרפה לאביה, התגיירה, ובעקבות כך שונה שמה לחנה (לימים תנשא ליעקב מלמד מחברון שם התגוררה עד למותה ב-1928). קלאסן נישא למרים (מירקה) בת שמעון לבית שטיינר, אלמנה ירושלמית עם שני ילדים, שבעלה הראשון, יודל שמיד, נרצח בידי ערבים בירושלים.בשנת 1861 נולדה לזוג בת בשם רחל גרין (לימים גרין).

 פעילות ציבורית לעידוד ההתיישבות החקלאית היהודית ביפו 
בתחילת שנת 1854, יחד עם הרב משה זאקס, הרב עזריאל הויזדורף, בנימין לילנטל והרב יוחנן מרקוס הירש (אב"ד של קהילת לונדון), היה קלאסן שותף בהקמת חברה בשם "חברה קדושה תפארת ישראל העוסקים להרים קרן עבודת הקרקעות" שמטרתה . הוא המשיך לנהל את משקו יחד עם משפחת אליעזר ליפמן ובציפייה לביקורו של משה מונטיפיורי ובתקווה להשקעה כספית. מונטיפיורי רכש בשכנות לביארה של קלאסן את פרדס מונטיפיורי ומינה את קלאסן למנהל העבודה. בפרדס עבדו 20 פועלים יהודים.

בביארה של קלאסן התיישב גם פועל בשם יונה בן חרסון, בעל בית מלאכה לסיד ולבנים. בן חרסון כתב על קלאסן: , ובהקשר למצב הביטחון ביפו הוסיף . ולבסוף ציין כי . בפרדס ביפו הקים קלאסן בית תפילה קטן עבור פועליו שחששו לביטחונם בשל המרחק מיפו.

ב-17 במאי 1857 ביקר מונטיפיורי בפרדס ומצא שהוא צובר הפסדים רבים. קלאסן חזר לעבוד בפרדסו ופנה לעזרה לקבלת כספי החלוקה.

קלאסן פעל לעידוד הקמת יישובים יהודיים המבוססים על ידיים חקלאיות יהודיות במיוחד לאור החשש של היהודים לבוא ולהתיישב בא"י בשל הסכנה הביטחונית. הוא כתב לרב צבי הירש קלישר ב-12 בינואר: "בנוגע לשאלתך בדבר היחס כאן יכול אני להבטיחך, שהסדר והחופש כאן בהרבה מקומות ובפרט כאן ביפו כמעט אותו כמו בפרוסיה".

 פטירה 
קלאסן נפטר ככל הנראה מפריצתה של מחלת הכולרה. שבועיים לפני מותו מכר את פרדסו ליהודי מעולי בבל והפקיד את כספו בקונסוליה הפרוסית מחשש למאבקי ירושה בין ילדיו. הוא קבור בהר הזיתים בירושלים לצד אשתו מירקה ובסמוך לבתו רחל גרין. פנחס גראייבסקי ציין את נוסח מצבתו "דוד בן אברהם קלאסין פ"נ הגר צדק שנכנס תחת כנפי השכינה איש תם וישר וירא דוד בן אברהם קלאסין נפטר בשם טוב ביום ב ט"ז תמוז ש תרכ"ה לפ"ק תנצבה".

קישורים חיצוניים

שושנה הלוי, קתדרה מס' 2

גילוי אמריקה: קדם-ציונות דתית-אמריקנית בארץ-ישראל, 1620-1881 גישה בין-תחומית-ד"ר רון ברטור

הערות שוליים

*
קטגוריה:התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
קטגוריה:תולדות עם ישראל בארץ ישראל
קטגוריה:יהדות האימפריה העות'מאנית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:יפו: אישים
קטגוריה:גרים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1809
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1865