בועז סנג'רו

בועז סנג'רו (נולד ב-1963) הוא פרופסור למשפטים, חבר סגל בחוג לקרימינולוגיה שבמכללה האקדמית גליל מערבי; ראש המכון לבטיחות במשפט הפלילי; וחבר סגל בבית-הספר למשפטים שבמכללה האקדמית ספיר. מומחה בדיני עונשין, בדיני ראיות ובהליך הפלילי ומשלב את שלושת התחומים בהוראה ובכתיבה אודות הרשעת חפים מפשע.

 ביוגרפיה 
סנג'רו נולד בירושלים. למד בבתי-הספר "יפה-נוף" ו"התיכון ליד האוניברסיטה". שירת בצה"ל כקצין הסברה במדרשה לחינוך מפקדים בהר גילה, שם עסק בדמוקרטיה, בפער החברתי, בציונות, בזהות יהודית ובסכסוך הערבי-ישראלי. בשנת 1988 סיים בהצטיינות את לימודי התואר הראשון בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים.

 קריירה 
שני מאמריו האקדמיים הראשונים פורסמו בכתב-העת "משפטים" בהיותו סטודנט לתואר הראשון. התמחה אצל שופט בית המשפט העליון גבריאל בך ובמשרד עורכי-הדין שמרון, מלכו, פרסקי. סיים בהצטיינות את לימודי המסלול הישיר לדוקטורט במשפטים ובשנת 1994 קיבל את התואר "דוקטור למשפטים" מהאוניברסיטה העברית. את עבודת הדוקטורט כתב בנושא ההגנה העצמית במשפט הפלילי, בהדרכת פרופ' מרדכי קרמניצר.

תחילה שילב בין הוראה באוניברסיטה העברית, מחקר וכתיבה אקדמיים לבין עבודה כעורך דין. בשנת 1995 הגיש את הבקשה למשפט חוזר של משה עזריה הנאשם ברצח ישראל נולמן ובעקבות דחיית הבקשה גברה התעניינותו בהרשעתם של חפים מפשע במערכת המשפט בישראל. בשנת 1997 הצטרף לסגל המרצים של המרכז האקדמי למשפט ולעסקים. בשנת 2003 ייסד את החטיבה למשפט פלילי ולקרימינולוגיה במרכז האקדמי למשפט ולעסקים ועמד בראשה תריסר שנים.

בשנים 2009 – 2012 נרתם לסייע בהקמת בית-הספר למשפטים במכללה האקדמית ספיר ולימד שם במשך שלוש השנים הראשונות את קורס החובה "דיני עונשין". ב-2011 מונה כחבר המועצה, בת 20 חברים מכל העולם, של The International Association of Evidence and Science.

בשנת 2012 היה מועמד רשמי לכהונת שופט בית-המשפט העליון. בשנה שלאחר מכן, מונה לפרופסור מן המניין על ידי המועצה להשכלה גבוהה. בשנת 2017 הצטרף לסגל בית-הספר למשפטים שבמכללה האקדמית ספיר, ובשנת 2018 ייסד את אתר האינטרנט "ביקורת מערכת המשפט הפלילי". בשנת 2020 הצטרף לסגל החוג לקרימינולוגיה שבמכללה האקדמית גליל מערבי, במטרה להקים שם מכון לבטיחות במשפט הפלילי.

 חיים אישיים 
בועז סנג'רו נשוי בשנית לפרופ' רינת קיטאי-סנג'רו. הוא אב לשני בנים מנישואיו הראשונים ולבת מנישואיו השניים.

נושאי מחקריו 
בתחום המשפט הפלילי המהותי
ההגנה העצמית; השידול הפלילי; איסור לשון הרע; מטרה מול מניע; הלכת הצפיות; פרשנות המשפט הפלילי; חוק מאבק בארגוני פשיעה; הענישה הפלילית; עונש המאסר. סנג'רו פיתח תאוריה חדשה באשר לרציונל ההגנה העצמית, שלפיה ההצדקה להפעלת הכוח-המגן על ידי הנתקף (או המגן על אדם אחר) מבוססת על שלושה גורמים מופשטים (שמעבר למאזן הפגיעות הפיזיות הצפויות לנתקף ולתוקף): האוטונומיה של הנתקף; אשמת התוקף; והסדר החברתי-משפטי. על בסיס רציונל חדש זה פיתח סנג'רו הסדרים מפורטים לדין הרצוי של ההגנה העצמית. ב-2020 פורסם ספרו המקיף בתחום המשפט הפלילי המהותי: "ביקורת דיני העונשין הישראליים".

בתחום הפרוצדורה הפלילית
המשפט החוזר; עונש המוות; הענישה הפלילית; המאסר; ההגנה מן הצדק; פיקוח חיצוני על עבודת הפרקליטות; הרשעה פה-אחד; עדות שותף לעבירה; עסקות-הטיעון; החקירה המשטרתית; הרשעת חפים מפשע.

בתחום דיני הראיות
הרשעה על סמך הודאה; ראיות מדעיות מול "junk science"; כלל פסילת הראיות; שימוש בתחבולות ובמדובבים בחקירות המשטרה; עדויות ראייה; הרשעת חפים מפשע. בסדרה של מאמרים הציג סנג'רו את הסכנה הממשית להרשעת חפים מפשע שבהרשעתם של נאשמים על בסיס הודאותיהם (כמעט) לבדן. הוא טען כי התוספת הראייתית שבה מסתפק בית-המשפט העליון – "דבר מה נוסף" שמשקלו עשוי להיות קל כנוצה, איננה ממלאת את תפקידה באימות ההודאה ובהבחנה בין הודאות-אמת לבין הודאות-שקר. לפיכך הניח סנג'רו בסיס תאורטי לצורך בשינוי החוק, כך שתידרש תוספת ראייתית משמעותית להודאה, מסוג "סיוע" – ראייה אובייקטיבית, עצמאית, חיצונית (שלא באה מן הנאשם המודה עצמו) המצביעה על כך שהנאשם הוא שעבר את העבירה המיוחסת לו. בכתיבה מאוחרת יותר הציע כלל שיחול על כל הראיות, שלפיו לא ניתן יהיה להרשיע על בסיס ראיה יחידה כלשהי, משום שבכל הראיות נופלות טעויות (false positive).

בתחום של בטיחות מפני הרשעת חפים מפשע

על בסיס מחקריו בשלושת תחומי המשפט הפלילי יחדיו (המהותי, הדיוני והראייתי) טען סנג'רו בכתביו כי קיימת תופעה משמעותית של הרשעת חפים מפשע, והציע שורה של המלצות לשיפור המצב, שתחילתן בהפסקת ההכחשה של התופעה. למטרה זו נכתב הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות".

ההמלצות לשיפור המצב פותחו בספרו (SAFETY FROM FALSE CONVICTIONS 2016) - "בטיחות מפני הרשעות שווא". הספר מפתח תאוריה של בטיחות במשפט הפלילי; ומציע מגוון של דרכים לצמצום התופעה של הרשעת חפים מפשע: בתחום דיני הראיות, בתחום הפרוצדורה הפלילית, בחקיקה, בפסיקה, בדרכי החקירה של המשטרה, בדרכי עבודתם של המומחים, באופן ניהול התיק על ידי הפרקליטות ובאופן ניהול המשפט על ידי השופטים. יש השגות על טענותיו של סנג'רו על קיומם של מורשעים רבים חפים מפשע במערכת המשפט הישראלית.

בשנת 2020 ייסד, יחד עם ד"ר חגית תורג'מן וד"ר יוסף זהר, את המכון לבטיחות במשפט הפלילי. המכון פועל במכללה האקדמית גליל מערבי ומפעיל "צוות בטיחות במשפט הפלילי", בהשתתפות תובעות, סניגוריות, חוקרי משטרה, אנשי אקדמיה ועוד. הצוות דן בתקריות (כגון מקרים שבהם כמעט הורשעו חפים מפשע) לשם גיבוש המלצות לשיפור מערכת המשפט הפלילי והפיכתה לבטיחותית יותר. בשנת 2023 פורסם דוח המסכם את שתי שנות הפעילות הראשונות של המכון לבטיחות במשפט הפלילי. בשנת 2025 פורסם מחקרם של סנג'רו, תורג'מן וזהר " 'צוות בטיחות במשפט הפלילי' : התאוריה, הניסיון המעשי ותפקיד המדינה" בכתב-העת מחקרי משפט; ומחקרם Establishing Criminal Justice Safety Teams: Theoretical Foundations, Practical Implementation, and State Leadership פורסם בכתב-העת Georgia Criminal Law Review.

בשנת 2023 ראה אור ספרו "בטיחות מפני הרשעת חפים מפשע". הספר נשען על שני בסיסים: האחד הוא מחקרים רבים אודות מערכת המשפט הפלילי; והשני הוא תורת הבטיחות המתקדמת שפותחה בתחומים כמו תעופה, תחבורה והנדסה. הספר אומנם מתבסס על מחקרים רבים מהעולם, אך הוא בוחן כל נושא גם בהתבוננות מעמיקה במציאות הישראלית, לרבות ניתוח של הראיות המרכזיות והטיפול בהן במשטרה, בתביעה ובבתי-המשפט ושל פרוצדורות מרכזיות כגון עסקות הטיעון.

ספריו
 הגנה עצמית במשפט הפלילי (נבו הוצאה לאור, ירושלים, תש"ס-2000, 478 עמודים).
הספר זכה להתייחסות מפורטת של פרופ' אהרן אנקר וד"ר ג'ודי ברודר, במדור "ביקורת ספרים" שבכתב-העת עלי משפט ב' (תשס"ב) 409. הספר מצוטט בפסקי-דין רבים מאוד וכן במאמרים אקדמיים.
 הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות (הוצאת רסלינג, 2014).
 ספר אורי קיטאי (עריכה של אסופת מאמרים משפטיים לכבודו עם פרישתו מכס השיפוט, נבו הוצאה לאור, תשס"ח, 412 עמודים).
 עלי משפט פלילי (תשע"ד) – עריכה של אסופת מאמרים בתחום המשפט הפלילי, יחד עם השופט רחמים כהן ופרופ' רינת קיטאי-סנג'רו.
 ביקורת דיני העונשין הישראליים, הוצאת נבו, 2019.
הספר זכה להתייחסות מפורטת במאמרו של ד"ר אסף הרדוף, "עיקרון החוקיות - חזק על חלשים - בעקבות בועז סנג'רו ביקורת דיני העונשין הישראליים (2020), משפט ועסקים כ"ד 229 - 253 (תשפ"א).
בטיחות מפני הרשעת חפים מפשע (הוצאת נבו, 2023).
 SAFETY FROM FALSE CONVICTIONS (2016).
 SELF-DEFENCE IN CRIMINAL LAW (Hart Publishing, Oxford, 2006, 376 pages).הספר זכה למאמר תגובה בכתב-עת מכובד וכן לביקורות ספרים בכתבי-עת מכובדים באנגליה, בארצות-הברית ובאוסטרליה, לרבות:
 Fiona Leverick, Defending Self-Defence, 27 Oxford Journal of Legal Studies 563-579 (2007);
 Antje du Bois-Pedain, Book Reviews:
 Self-Defence In Criminal Law, By Boaz Sangero [Oxford: Hart Publishing, 2006];
Killing in Self-Defence, By Fiona Leverick [Oxford: Oxford University Press, 2006], The Cambridge Law Journal 227-230 (2009).

מאמרים נבחרים
פרופ' בועז סנג'רו - ביקורת מערכת המשפט הפלילי

מאמרים נבחרים בעברית
 בטיחות מפני הרשעת חפים מפשע במסגרת עסקות טיעון, ספר ניל הנדל (2025).
 "ביקורת דוח הוועדה הציבורית למניעת הרשעות שווא ולתיקונן בנושא הודאות שווא בחקירה: סקירת מחקרים מאלפת; המלצות מאכזבות; והיעדר בטיחות מפני הרשעת חפים-מפשע", משפטים-על-אתר נ"ג (2025).
 בועז סנג'רו, חגית תורג'מן, יוסף זהר, " 'צוות בטיחות במשפט הפלילי': התאוריה, הניסיון המעשי ותפקיד המדינה", מחקרי משפט לה (2025).
 על הכלל הבטיחותי הפוסל עדות שמועה ועל חריגיו האנטי-בטיחותיים (בעקבות ספרו של אסף הרדוף "לא מה ששמעת – מבט אנליטי ביקורתי בכלל הפוסל עדות שמועה ובחריגיו החקיקתיים בישראל") הפרקליט נח תשפ"ה (2025)
 "ההודאה כבסיס להרשעה – האומנם 'מלכת הראיות' או שמא קיסרית הרשעות השווא? הסכנה – הרשעת חפים מפשע על סמך הודאותיהם בלבד. הפתרון – 'סיוע' – ראייה חיצונית לנאשם, אובייקטיבית, ממשית ומשמעותית", עלי משפט ד' (תשס"ה) 245–278.
 "באין חשד אין חקירה אמיתית: 'דוח ועדת החקירה הממלכתית בעניין פרשת היעלמותם של ילדים מבין עולי תימן' ", תיאוריה וביקורת 21 (2002) 47 – 76.
 "על עונש המוות בכלל ועל עונש המוות בגין רצח בפעולת טרור בפרט", עלי משפט ב' (תשס"ב) 127–203.
 "פרשנות מרחיבה בפלילים?! האומנם 'אין מחוקק מבלעדי המחוקק ולו בלבד נתכנו עלילות החקיקה'? על נשיא בית-המשפט העליון כמחוקק-על והספד לכלל הפרשנות המצמצמת", עלי משפט ג' (תשס"ג) 165 – 189.
 "תיקון 39 לחוק העונשין במבחן סבלנותן של רשויות האכיפה – חוק מאבק בארגוני פשיעה", בספר מגמות בפלילים לאחר עשור לתיקון 39 לחוק העונשין (בעריכת פרופ' אלי לדרמן, ד"ר קרן שפירא-אטינגר וד"ר שי לביא, בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן ולשכת עורכי הדין, תשע"א-2010) 91–136.
 "מי מעוניין במאסרים מרובים וממושכים יותר? על הצעת חוק העונשין (תיקון: הבניית שיקול הדעת השיפוטי בענישה), תשס"ה – 2005", עלי-משפט ה' (תשס"ו) 247–273.
 "כלל פסילת הראיות שהושגו שלא כדין שנקבע בהלכת יששכרוב – בשורה או אכזבה?", משפט וצבא יט (תשס"ז) 67–115.
 "ההינתקות כמבחן לדמוקרטיה הישראלית: 'דמוקרטיה מתגוננת' או דמוקרטיה מגומדת? - על טיפולן של רשויות אכיפת החוק - המשטרה, הפרקליטות ובתי המשפט - בהתנגדות להינתקות", (פורסם בספר אורי קיטאי - אסופת מאמרים משפטיים לכבודו עם פרישתו מכס השיפוט, נבו, תשס"ח) 193–245.
 "היהפוך הצידוק לפטור של חסד? הגנת בית המגורים ('חוק דרומי' ופסק-הדין בפרשת דרומי) כמקרה-מבחן לרציונאל המצדיק הגנה עצמית ולהלכה", משפט וממשל יג 93–140 (2010).
 "עדות שותף לעבירה: יעילות מול אמת – על ביטול הלכת קינזי", בספר גבריאל בך (בעריכת דוד האן, דנה כהן-לקח, מיכאל בך, 2011) 335–358.
 "השימוש בתחבולות ובמדובבים לשם גביית הודאות", עלי משפט ט' (2011) 399 – 417.

 "להטוטנות פרשנית בפלילים? ומיתת נשיקה לכלל הפרשנות המצמצמת? (עוד על 'בכוונה לפגוע' בעבירת לשון הרע)", משפטים כ"ט (תשנ"ח) 723–736.
 בועז סנג'רו, מרדכי קרמניצר, "המשפט החוזר – מציאות או חלום? על תבוסתו של הצדק בהתמודדות עם כלל סופיות הדיון (מ"ח 6148/95 משה עזריה נגד מדינת ישראל, פ"ד נא(2) 334)", עלי משפט א' (תש"ס) 97–161.
 המאמר זכה להתייחסות מפורטת במאמרו של פרופ' ליאון שלף "על סופיות הדיון ועל עשיית צדק במשפט פלילי: הרהורים נוגים על משפט חוזר, ערעור פלילי וחנינה", קריית המשפט א' (תשס"א) 133.
 בועז סנג'רו, איתי ליפשיץ, "הרשעה – רק פה אחד", עלי משפט ח' (תש"ע) 337–364.
 מרדכי הלפרט ובועז סנג'רו, מכֶּשֶל החלפת ההתניות להרשעה מוטעית על סמך הודאה – סולימאן אל עביד כמקרה מבחן, מחקרי משפט כו התשע"א-2010
 מרדכי הלפרט ובועז סנג'רו, לקראת בטיחות במשפט הפלילי, עיוני משפט לו, 2013
"באין חשד אין חקירה אמיתית: בחינה ביקורתית: של דין וחשבון ועדת החקירה הממלכתית בעניין פרשת היעלמותם של ילדים מבין עולי תימן בשנים 1948 – 1954, תשס'ב 2001, בספר "ילדים של הלב" (נתן שיפריס וטובה גמליאל עורכים) 475 (2019).
"האומנם כולנו זכאים רק מחמת הספק? – 'אסטרטגיית ההכרעה המצומצמת', המוצעת בספרם של מנשה וגרונר 'מהות הספק הסביר', במבחן פרשת זדורוב, מאזני משפט י"ב 109 (2019).
"ביקורת החקירה המשטרתית", מעשי משפט י"ב 217 (2021).
הצעה למלא בתוכן את חוק יסוד: זכויות בהליך הפלילי, פורום עיוני משפט תשפ"ג 22.6.23.
בועז סנג'רו, "האם מערכת המשפט תפיק לקחים מזיכוי זדורוב?" עורך הדין 52 (2023).

קישורים חיצוניים

 פרופ' בועז סנג'רו - ביקורת מערכת המשפט הפלילי
 שיחה עם שרון עידן אודות הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם", בתוכנית "אלף קפה", קול ישראל, 20.4.14
 דיון טלוויזיוני בספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות", בתוכנית "המוסף", הערוץ הראשון, 25.2.14
 דיון טלוויזיוני בספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות", בתוכנית "עושים סדר חדש", הטלוויזיה החינוכית, 13.3.14
 מאמרים אקדמיים (בעברית ובאנגלית), עמוד המרצה באתר המרכז האקדמי למשפט ולעסקים
 מאמרים אקדמיים באנגלית , www.berkeley.edu/index.html) Berkeley Press)

 "נציגם של החפים מפשע", כתבת פרופיל בעיתון "מקור ראשון", 9.12.11
 "במעמד צד אחד", כתבת פרופיל בעיתון "גלובס", 20.7.12
 "והרשיעו את הרשע", כתבה בעקבות הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות", בעיתון "מקור ראשון", 7.3.14
 ריאיון עם איילת שני אודות הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם", מוסף שישי, "הארץ", 18.4.14
 עו"ד יובל אלבשן, ביקורת ספרים של על הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם", "הארץ", 25.4.14
 השופט ד"ר אברהם טננבוים, ביקורת אודות הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות", "עלון השופטים", מאי 2014
 עו"ד ענבל רובינשטיין, ביקורת אודות הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות", ביטאון "עורך הדין", מאי 2014
 עו"ד אביגדור פלדמן, ביקורת אודות הספר "הרשעת חפים מפשע בישראל ובעולם: גורמים ופתרונות", "ידיעות אחרונות", 9.5.14
 משכתבים את ההיסטוריה", "עורך הדין" (2015)", יוני 2015
 פרופסור אורן גזל אייל "הטענה נכונה, המסקנה שגויה", "עורך הדין" (2015)", יוני 2015
 בועז סנג'רו, "על הודאה ועל 'JUNK SCIENCE' כטביעת נעל – הרשעת זדורוב כמקרה-מבחן", "הסניגור" 165, ע' 4.


 הערות שוליים 

קטגוריה:עורכי דין פליליים ישראלים
קטגוריה:סגל המרכז האקדמי למשפט ולעסקים: משפטים
קטגוריה:בוגרי בית הספר היסודי יפה נוף (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963