מחאת רשת

מחאת רשת היא מחאה הנוצרת ומתפתחת באמצעות האינטרנט ובשנים האחרונות לרוב באמצעות רשתות חברתיות כגון פייסבוק. מחאת רשת מתאפיינת במספר רב של מוחים, בזכות הגישה הנוחה של הציבור לחומרי המחאה וקלות השיתוף בין משתמשי האינטרנט.

מחאות אינטרנט רבות עוררו עניין רב בציבור ואף השפיעו על המציאות בשטח. מחאות רשת שונות הובילו להפגנות, כמו בסין ואיראן, וחלקן התגלגלו לכדי תמורות גאופוליטיות כגון האביב הערבי בתוניס, מצרים ומדיניות נוספות.

בישראל
דוגמה למחאת רשת בישראל היא מחאת האוהלים ב-2011, אותה יזמה דפני ליף באמצעות פייסבוק. דוגמה נוספת היא מחאת דוד הנחלאווי אשר במסגרתה העלו חיילים ואזרחים רבים תצלומים עם שלטים "גם אני עם דוד הנחלאווי". מחאה זו גררה שלל תגובות, בהן מפוליטיקאים ואף מאנשי צבא בכירים, וסוקרה בהרחבה בתקשורת.

במרץ 2020, על רקע המשבר הפוליטי בישראל והתקנות לשעת חירום שהוטלו מתוקף התפרצות נגיף הקורונה בישראל ובפרט על עיכוב הצבעה על מינוי יושב ראש הכנסת התקיימה מחאת רשת בהשתתפות מספר ארגונים, בהם "דרכנו" ו"התנועה לאיכות השלטון", בה נמנו כ-500 אלף צפיות באמצעים השונים.

מחאה נוספת שבלטה מבחינת פרק הזמן הארוך שהתקיימה, בהקשר הפלילי-משפטי וההשפעות המשמעותיות שלה על הציבור הייתה המחאה למען צדק לרומן זדורוב, אשר הורשע ברצח תאיר ראדה ב-2010 ונידון למאסר עולם ובתום משפט חוזר הוא זוכה בשנת 2023. המחאה התבססה על מספר קבוצות פייסבוק כאשר הגדולה בהם הייתה מהגדולות בישראל.

קישורים חיצוניים
ספיר טיטלבויים ונדב דקנר, איך מחאות וירטואליות הופכות למציאות

הערות שוליים

קטגוריה:דרכי מחאה
קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:רשתות חברתיות מקוונות