פרויקט ואדי עתיר

ממוזער|ואדי עתיר
פרויקט ואדי עתיר הוא חווה חקלאית המבוססת על תכנון בר-קיימא תוך שילוב היבטים קהילתיים, סביבתיים, טכנולוגיים וכלכליים. החווה נמצאת בסמוך לחורה, מדרום למפגש כביש 31 עם כביש 316. שטח החווה הוא 400 דונם, והיא כוללת שטחי גידול חקלאיים, מחלבה, מרכז מחקר ומרכז מבקרים. הפרויקט מנוהל באמצעות עמותה.

 רקע והקמה 
הפרויקט הוא יוזמה משותפת של המעבדה הבין-לאומית לקיימות (The Sustainability Laboratory) שהיא ארגון ללא מטרות רווח שבסיסו בארצות הברית, אג'יק – מכון הנגב והמועצה המקומית חורה. הוא הוקם בשנת 2007 ביוזמת ד"ר מוחמד אלנבארי, ראש עיריית חורה לשעבר וד"ר מייקל (מיכאל) בן-אלי ראש "מעבדת הקיימות" – יוזמה עולמית המקדמת פתרונות בני-קיימא. היוזמה קמה מתוך רצון לשמר את המורשת והידע של הבדואים, לשלב אותם בחברה הישראלית, ולרתום את הטכנולוגיה בצורה שתאפשר להם להמשיך לעסוק בעבודות ובמלאכות הקדומות, אך בצורה יעילה יותר ובשיטות מתקדמות. ב-2011 הפרויקט התאגד לעמותה.

 שותפויות, מימון והכנסות 

יישומו של פרויקט ואדי עתיר התאפשר אודות לתקצוב על ידי שותפות רחבה, הכוללת את קרן קיימת לישראל, חוקרים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, קרנות ותורמים שונים, כמו גם קונסורציום ממשלתי בהנהגת משרד החקלאות ופיתוח הכפר ובהשתתפות המשרד לפיתוח הנגב והגליל; הרשות לפיתוח כלכלי במגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי והרשות להתיישבות הבדואים בנגב. בנוסף קיימות הכנסות עצמיות מייצור ומכירה שנכון לשנת 2019 מכסות כמעט 50% מתקציב התפעול השנתי של הפרויקט. המחלבה משווקת גבינות ויוגורטים למסעדות ולצרכנים פרטיים. מחלקת צמחי המרפא מוכרת חליטות תה, סבונים ומוצרי טיפוח ומרכז המבקרים מייצר הכנסות מסיורים בתשלום, חנות בה נמכרת התוצרת, סדנאות מעשיות ואירוח קולינרי.

 חזון ותפיסה תכנונית 
פרויקט ואדי עתיר תוכנן לשלב את הידע, הערכים והשאיפות הבדואיות המסורתיות עם טכנולוגיות מתקדמות, נהלים וידע מדעי בן-זמננו. הפרויקט מדגים יישום של עקרונות הקיימות שפותחו על ידי המעבדה, ומציג מודל שיהיה בר יישום בנגב ובאזורים צחיחים דומים במקומות אחרים בעולם. באופן התייחסותו אל הטבע המקומי הוא משחזר אורחות חיים עתיקים ומשמר את מה שנותר משיטות החקלאות הערבית-בדואית.

הפרויקט מוגדר כמודל בר-שכפול שנועד לשמש כגשר לשיתוף פעולה אזורי עם מדינות כמו ירדן ומצרים המתמודדות עם תנאי אקלים דומים.

 פעילות חקלאית ואקולוגית 

הפרויקט מתמקד בשימוש במינים מקומיים שעברו דחיקה לשוליים בשל החקלאות התעשייתית המודרנית. הוא כולל גידול עדרים למוצרי בשר וחלב אורגניים, השבת ירקות מסורתיים וגידול צמחי מרפא מדבריים לייצור מוצרי קוסמטיקה וטיפוח בעלי ערך כלכלי גבוה, ושתילת אלפי עצים לשיפור איכות הקרקע, קיבוע חנקן ואספקת מספוא לעדרים.

 טכנולוגיות קיימות 
העיקרון המנחה של הפרויקט הוא "פסולת כמשאב". מערכת הטכנולוגיות המשולבות וגישת הפסולת למשאבים של פרויקט ואדי עתיר ממקסמת את השימוש במשאבים מתחדשים, מבטלת פליטות מזיקות ושואפת לאפס פסולת כמעט. בשנים הראשונות נעשה שימוש במערכת Zenith Solar הכוללת מראות פרבוליות המפיקות חשמל ומים חמים במקביל ביעילות של כ-75%. המים החמים משמשים לניקוי הדיר, למחלבה, למקלחות העובדים ולעיבוד צמר הכבשים.

מי שופכין עוברים טיהור במערכת "אגנים ירוקים" אנכית, שפותחה במיוחד לאזורים צחיחים כדי למזער אידוי, והמים המטוהרים משמשים להשקיית הגידולים.

פסולת בעלי החיים משמשת להפקת ביוגז, המשמש כדלק לבישול במרכז המבקרים, וקומפוסט לדישון הקרקע.

בשנים 2024–2025 הוטמעו מערכות להפקת מים מהאוויר. בספטמבר 2024 הושקה במקום המערכת המסחרית המלאה הראשונה של חברת H2OLL, המבוססת על טכנולוגיית ספיחה שפותחה בטכניון. מערכת זו מספקת כ-1,000 ליטר ביום של מי שתייה נקיים המופקים ישירות מהלחות באוויר, והיא מותאמת במיוחד לתנאי היובש הקיצוניים של הנגב.

 מבנה ארגוני והשפעה חברתית 
ממוזער|שמאל|ביקור אנחל גורייה, מזכ"ל הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, בפרויקט ואדי עתיר בחורה
החווה פועלת כיחידה יצרנית המפיקה מגוון מוצרים חקלאיים, ביניהם גבינות המיוצרות במחלבה במקום, שמן זית וצמחי מרפא.

הפרויקט מהווה את הקואופרטיב החקלאי הראשון מסוגו במגזר הבדואי בישראל שבו חברי הקהילה הם בעלי עניין ושותפים בניהול ובהכנסות וככזה הוא מספק תעסוקה לתושבי האזור. בנוסף, הקואופרטיב כולל חקלאים, אנשי חינוך ויזמים חברתיים, שינוי תפישתי בקהילה המבוססת מסורתית על קשרי משפחה ושבט.

נכון לשנת 2019 מחצית מצוות הפרויקט המונה כ-40 איש הן כ-20 נשים בדואיות, הממלאות תפקידים מקצועיים וניהוליים בכירים. תוכנית גידול הירקות המקוריים, למשל, מנוהלת כולה על ידי נשים, מה שמקנה להן עצמאות כלכלית ומעמד חברתי חדש בקהילה. הפרויקט הצליח ליצור קואליציה ייחודית של שיתוף פעולה בין שבטים בדואים שונים, אקדמאים יהודים ומומחים בין-לאומיים, ובכך הפך למודל לדו-קיום מעשי.

 השפעה מחקרית וחברתית 
בפרויקט מבקרים סטודנטים ומתעניינים מכל העולם, כדי ללמוד על המודל החדשני של ואדי עתיר לפיתוח מקומי מבוסס חקלאות. הוא מהווה "מעבדה חיה" המארחת מחקרים אקדמיים שנערכים בחסותו. הפרויקט כולל גם מרכז מבקרים, הכשרה, וחינוך. במקום מתקיימים סיורים מקצועיים עם הדרכה בערבית, אנגלית ועברית, סיורים לבתי ספר וסדנאות בנושאים כמו אריגה, בישול, סיפורת ועוד. בפרויקט פועל גם בית ספר חקלאי המארח תלמידים מ-31 בתי ספר יסודי, חטיבת ביניים ותיכון, למספר שעות עבודה קבועות מדי שבוע. הם לומדים בו מיומנויות מסורתיות לצד לימודי מדע, קיימות, אקולוגיה, יזמות וחדשנות בת קיימא. בנוסף, לבני נוער בסיכון או לנוער לפני צבא יש אפשרות להתגורר בחווה, לעבוד וללמוד בה מקצועות לעתיד.

במאמר משנת 2024, שהתבסס על תצפיות שטח וראיונות שנערכו בין השנים 2017 ל-2021 מתייחסת אדולפסון לפרויקט ואדי עתיר כ"פרויקט דגל" בתחום היוזמות המיועדות לקהילה הבדואית. היא מתארת אותו כפלטפורמה חינוכית השואפת לשלב פרקטיקות בדואיות מסורתיות עם חקלאות מודרנית וטכנולוגיות ירוקות, תוך שילוב הקהילה הבדואית בשוק העבודה כחלק מתהליך המודרניזציה הכולל של האזור.

במחקרים שבוצעו באתר נמצא כי שימור הקרקע והגבלת המרעה הובילו לעלייה של פי חמישה בייצור הביומסה העשבונית בתוך שש שנים בלבד. מספר מיני הצמחים בשטחים המוגנים גדל פי עשרה בהשוואה לשטחים לא מטופלים, ותכולת החומר האורגני בקרקע השתפרה משמעותית, מה שמאפשר אגירת פחמן יעילה יותר ומניעת סחף. נכון לשנת 2025, הפרויקט מארח כ-1,000 מבקרים בחודש.

קישורים חיצוניים




מעברים שותף לפרויקט ואדי עתיר
 חווה חקלאית בדואית ראשונה מסוגה תוקם בנגב באתר הפורטל הישראלי לחקלאות טבע וסביבה
לראשונה תקום חווה מדברית חקלאית בדואית באתר קרן קיימת לישראל

 Program for Ecosystem Restoration at Project Wadi Attir באנגלית

הערות שוליים

קטגוריה:החברה הבדואית בישראל
קטגוריה:ישראל: חקלאות
קטגוריה:ארץ ישראל: חוות
קטגוריה:הנגב: מוזיאונים
קטגוריה:חורה
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:קיימות בישראל
קטגוריה:הנגב: תעשייה
קטגוריה:הנגב: אספקת מים
קטגוריה:הנגב: חקלאות