אסיף

ממוזער|250px|אסיף של שיבולים מהשדה, ציור משנת 1895
בחקלאות, אָסִיף הוא תהליך איסוף הפרי מהשדות, הכרמים והמטעים, לאחר שזה נקצר, נבצר או נקטף. האסיף מסמל את סיום העונה של גדילת היבול, או את סיום מחזור הגדילה של גידול מסוים.

בארץ ישראל עונת האסיף אורכת כחמישה חודשים. אסיף הדגן חל בקיץ, בסביבות חודשי תמוז–אב; ואסיף הפירות בסתיו, בסביבות אלול עד חשוון.רונית מעוז, נספח 3א למאמר "מקצב העונות החקלאיות" באתר "דעת"

המונח אסיף כולל בתוכו גם את השלבים שעובר היבול לאחר הוצאתו מן האדמה – קירור, מיון, ניקוי, אריזה ועד השלב של עיבודו, או עד השלב של הובלתו למרכזי ממכר.

משה סתוי בספרו "הכפר הערבי" (1946) כתב: .רונית מעוז, מקצב העונות החקלאיות, באתר "דעת"

 האסיף בדת ובתרבות 
בלוח גזר מהמאה ה-10 לפנה"ס, מופיע האסיף כתקופה החופפת לחודשיים הראשונים בשנה – "ירחו אסף", המכוון לחדשים תשרי וחשוון. בתרבויות השונות צוין אסיף התבואה בחגים הכוללים סעודות ומשתה.

 ביהדות 
בתורה נקרא חג הסוכות גם בכינוי "חג האסיף", מפני שלקראת סוכות מסיימים לאסוף מהכרם ומהמטע את כל התוצרת החקלאית של עונת הגשמים הקודמת, ובעיקר מסיימים לדרוך את הענבים בגתות ומכניסים את היין ליקבים. חג האסיף נבדל מ"חג הקציר" (שבועות), שבו קוצרים את החיטה ומחג הפסח שבו מתחיל קציר השעורה וחג החנוכה שככל הנראה מקורו בחג חקלאי שנחוג בסוף מסיק וכבישת שמן הזית. ככל הנראה התוצרת העיקרית שנאספה לקראת סוכות לא הייתה תבואה, שנאספה כבר בתחילת הקיץ, אלא פירות קיץ כמו תאנים ובעיקר ענבים (שבדרך כלל יובשו לדבלים וצימוקים). יש גם הטוענים כי הכוונה בכינוי "חג האסיף" לאיסוף הקש שנוצר מהתבואה שיובשה בשדה לאורך הקיץ, שאותו אוספים לכאורה בסוכות שכן אם יושאר עוד בשדות הוא עלול להתקלקל עקב הגשמים.

אחד ההסברים הקושרים בין האסיף למנהג הישיבה בסוכה מציין כי בזמן איסוף היבול ישבו החקלאים בסוכה שבנו בשדה או בכרם על מנת להיות קרובים לעבודתם ובכך לחסוך בזמן, להגן על היבול מפני גנבים ובעלי חיים או לפקח על העבודה במקרה שהיו בעלי הכרם. הישיבה בסוכה עוגנה גם במאורע היסטורי − הושבת בני ישראל בסוכות במדבר.

לפי המקרא, במסגרת הרפורמה הדתית של ירבעם בן נבט הוא העביר את חג האסיף סוכות בממלכת ישראל מהחודש הראשון לשני.

 באמריקה 
באמריקה הצפונית קיבל חג האסיף משמעות נוספת של הודיה כללית ושם הוא נחוג כחג ההודיה.

קישורים חיצוניים

 רונית מעוז, התפיסה של מקצב העונות החקלאיות מתקופת המקרא ועד סוף תקופת התלמוד, חלק א': העונות החקלאיות, פרק ז': אסיף, אתר דעת, 2002.



הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פעולות חקלאיות