יחסי הולנד–ישראל

בין מדינת ישראל והולנד מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים החל משנת 1949, כאשר לישראל יש שגרירות רשמית בהאג, בעוד שלהולנד יש שגרירות ברמת גן, וכן משרד מידע בירושלים ו-2 קונסוליות כבוד בערים אילת וחיפה. בין שתי המדינות ישנם יחסי ידידות קרובים וחמים, ומתקיימים ביניהן יחסי תיירות ומסחר מפותחים, וכן שיתוף פעולה רחב בסוגיות פוליטיות שונות. הולנד נחשבת לאחת המדינות הקרובות ביותר לישראל.

יחסים פוליטיים

קאן, בעליו של הבנק הפרטי Bankierskantoor van Lissa & Kann, הבנקאי הפרטי של בית המלוכה ההולנדי, היה יזם ציוני נלהב שהקים ומימן בהמשך רבים מהמפעלים הציונים כבנק אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה, חברת אשלג ארץ-ישראלית (מפעלי ים-המלח), על שמו נרכשו אדמות אחוזת בית היא ראשיתה של תל אביב, והיה לקונסול הולנד הראשון בארץ ישראל (בין השנים 1924–1928). קאן אף העמיד לראשונה לרשותו של הרצל והתנועה הציונית את המימון והקשרים הפוליטיים הדרושים לקיום הקונגרסים הציונים ולהגשמת הרעיון הציוני.

שגרירות הולנד בישראל, שהקומה על ידי שדרוג קונסוליית הולנד בירושלים למעמד צירות ב-1950, הייתה השגרירות הראשונה בירושלים. ביוני אותה שנה מונה מיכאל עמיר לשגריר ישראל הראשון בהולנד.

לאחר ניתוק יחסי ברית המועצות–ישראל ביוני 1967, ייצגה שגרירות הולנד במוסקבה את האינטרסים הישראליים בברית המועצות.

מי שהיה ראש ממשלת הולנד בשנים 2010-2024, מארק רוטה, ידוע בתור תומך נלהב של ישראל. במסגרת סקר שערכה שגרירות הולנד בישראל, דורגה הולנד על ידי ישראלים כמדינה השנייה הידידותית ביותר לישראל באירופה, לאחר גרמניה, בעיקר הודות לתמיכתה הפוליטית האיתנה במדינת ישראל ולרמת האנטישמיות הנמוכה יחסית בה.

היחסים החמים באו לידי ביטוי במהלך פגישתו של נשיא מדינת ישראל שמעון פרס עם מלך ומלכת הולנד באוקטובר 2013, שבמהלכה הגדיר המלך את הידידות בין שתי המדינות כ"ידידות היסטורית" שראשיתה בפועלו של הבנקאי היהודי-הולנדי יעקובוס קאן, וקרא להמשך המעורבות ההולנדית בתהליך השלום ב.

 יחס לסכסוך הישראלי-פלסטיני 
הולנד נחשבת על ידי רבים בישראל ומחוצה לה כידידה קרובה של ישראל באיחוד האירופי, לצד גרמניה, ולתומכת עקבית בצד הישראלי ב וזאת חרף חילוקי דעות פנימיים במערכת הפוליטית בהולנד ביחס לכך. אם כי מאז פרוץ מלחמת חרבות ברזל עברו היחסים שינויים משמעותיים.

 במלחמת חרבות ברזל 
 תמיכה וגיבוי: אוקטובר 2023 - נובמבר 2024 
ב-7 באוקטובר 2023, בעקבות הדיווחים על טבח שבעה באוקטובר, ראש ממשלת הולנד מארק רוטה היה המנהיג הבינלאומי הראשון להתקשר לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו להבעת סולידריות. מאז רוטה ביקר בישראל שלוש פעמים - ב-23 באוקטובר 2023 להבעת סולידריות עם ישראל בעקבות הטבח. ב-8 בנובמבר 2023 בשביל לדון על מצב הסיוע ההומינטרי בעזה וב-12 בפברואר 2024 לדון עם נתניהו ובני גנץ על המלחמה בעזה, על רקע ההתנגדות הבינלאומית לתמרון קרקעי ברפיח.

ב--12 בפברואר 2024, בעת הביקור של רוטה בישראל, הורה בית המשפט בהולנד לממשלה לחסום ייצוא חלפים של מטוסי F-35 לישראל בשל חשש להפרה של המשפט ההומינטרי הבינלאומי. לאחר פסיקת בית המשפט הופסק הייצוא הישיר של חלפים אלה מהולנד לישראל, אולם חלקים המיוצרים בהולנד ונשלחים למאגרים המנוהלים על ידי ארצות הברית המשיכו להגיע לישראל.  

 הידרדרות ביחסים: נובמבר 2024 - מאי 2025 
בבחירות שנערכו בנובמבר 2023 זכתה המפלגה למען החירות, שאותה ייסד ובראשה עומד חרט וילדרס במספר הרב ביותר של קולות בפרלמנט. וילדרס הביע עמדות פרו ישראליות מובהקות. בהסכם הקואליציוני להקמת הממשלה בהולנד בעקבות בחירות אלה, במאי 2024, נכלל סעיף להעברת שגרירות הולנד בישראל לירושלים "בזמן המתאים".ביולי 2024, מונה קספר ולדקאמפ לתפקיד שר החוץ של הולנד. קודם לכן, בין השנים 2011 ל-2015, שימש כשגריר הולנד בישראל.

בספטמבר 2024, נפגש ראש ממשלת הולנד דיק סכוף עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו.

ב-7 בנובמבר 2024, הותקפו אוהדי מכבי תל אביב באמסטרדם והושמעו קריאות אנטישמיות. האירוע זכה לסיקור בינלאומי נרחב, וגונה על ידי ראש ממשלת ומלך הולנד ועל ידי מנהיגים באיחוד האירופי ובעולם.

ב-21 בנובמבר 2024, הולנד, שמארחת את בית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג (ICC) הייתה המדינה הראשונה שהודיעה על כוונתה לכבד לכבד את צווי המעצר שהוציא בית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג (ICC) כנגד ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושר הביטחון יואב גלנט. בעקבות אמירה זו ביטל שר החוץ גדעון סער את ביקורו של ולדקאמפ בישראל שאמור היה להיערך בסוף נובמבר.

באפריל 2025, בעקבות התקרית בה נהרגו 15 עובדי הסיוע של הסהר האדום ברפיח, זומן שגריר ישראל בהולנד לשיחה.

 שפל ביחסים: מאי 2025 - הווה 
ב-8 מאי 2025, בעקבות החלטת ישראל לאסור על הכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה, אישור תוכנית בקבינט להשתלטות ממושכת על חלקים מהרצועה ותחילתו של מבצע מרכבות גדעון, קראה הולנד לבחון את הסכם האסוציאציה. הקריאה זכתה לגיבוי פומבי מצד מספר מדינות באיחוד וב-20 במאי 2025 התקבלה החלטה לבחון את ההסכם.

ב-18 במאי 2025 התקיימה בהאג הפגנת "קו אדום" בהשתתפות של כ-100 אלף מפגינים במחאה על מדיניות הולנד כלפי ישראל וקריאה להטלת סנקציות עליה. כחודש לאחר מכאן, ב-15 ביוני 2025, נערכה בהאג הפגנת המשך בהשתתפות של כ-150 אלף מפגינים. ההפגנות נחשבו מהגדולות ביותר שנערכו בהולנד בעשרים השנים האחרונות.

ב-27 ביולי 2025, פורסם דו"ח של שירותי המודיעין והביטחון ההולנדים שסיווגו את ישראל בתור מדינה המאיימת על הביטחון הלאומי של הולנד. בדו"ח נטען שישראל מנסה להשפיע על דעת הקהל ועל החלטות פוליטיות בהולנד וביחד עם ארצות הברית מאיימת באופן פומבי על בית הדין הפלילי הבינלאומי שבהאג.

ב-29 ביולי 2025, הודיעה הולנד כי היא אוסרת על כניסת השרים בצלאל סמוטריץ' ואיתמר בן גביר לשטחה בנימוק שהסיתו לאלימות נגד פלסטינים וקראו לטיהור אתני וזימנה את שגריר ישראל לשיחת נזיפה. ישראל הגיבה בזימון שגרירת הולנד בישראל לשיחת נזיפה, שנוהלה באופן חריג על ידי שר החוץ גדעון סער בעצמו.

ב-22 באוגוסט 2025, שר החוץ של הולנד ולדקאמפ הודיע על התפטרתו לאחר שלא הצליח לשכנע את הקבינט ההולנדי להטיל סנקציות נוספות על ישראל.

באוגוסט 2025, למרות ההתפטרות של שר החוץ, הפרלמנט ההולנדי הצביע נגד צעדי ענישה נגד ישראל ודחה הצעה להכיר במדינה פלסטינית עצמאית. בנוסף, בית הנבחרים ההולנדי אישר הצעה שאומרת כי "יש להשמיד לחלוטין את ארגון הטרור האסלאמי חמאס".

ב-11 בספטמבר 2025, שר החוץ החדש של הולנד דייוויד ואן וויל הכריז כי מדינתו מתכננת לאסור ייבוא סחורות המיוצרות בהתנחלויות ב"שטחים הפלסטיניים הכבושים".

בדצמבר 2025 הודיעה הולנד, ביחד עם אירלנד, ספרד וסלובניה, שתחרים את האירווויזיון של 2026 בעקבות השתתפות ישראל ולאור מעשיה של ישראל בעזה לאחר מתקפת חמאס וטבח שבעה באוקטובר.

יחסי מסחר
באוגוסט 1961 נחתמה עסקת נשק בין ישראל להולנד, במסגרתה סיפקה ישראל לצבא הולנד 80,000 תת-מקלעים מסוג עוזי. עסקה זו הייתה עסקת הנשק הגדולה ביותר שביצעה ישראל עד אז.

לאורך השנים, הולנד הייתה שותפת סחר משמעותית של ישראל, כאשר במהלכן נחתמו מספר אמנות והסכמים כלכליים בין שתי המדינות, לרבות הסכם לשיתוף פעולה בתחומי מחקר ופיתוח, וכן אמנה למניעת כפל מס אשר נועדה לעודד את יחסי המסחר בין המדינות. מאמצים אלו נשאו פרי, כאשר שנת 2012 הייתה שנת שיא בסחר ההדדי בין שתי המדינות, שהיקפו באותה השנה נמדד בלמעלה מ-5 מיליארד דולר. הדבר הופך את ישראל ליעד היצוא השלישי בהיקפו באירופה עבור הולנד, לאחר גרמניה ואיטליה, עם 2.84 מיליארד דולר, ואת הולנד ליעד היצוא השני בהיקפו באירופה עבור ישראל, לאחר בריטניה, עם 2.3 מיליארד דולר.

מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בהאג, האחראית על ניהול וקידום יחסי הסחר עם הולנד. מטרת הנספחות היא לסייע לחברות ישראליות להשתלב בשווקים השונים במדינה. בנוסף, הנספחות מקדמת השקעה ושותפות אסטרטגית בין המדינות. הנספח הכלכלי בהאג הוא יורם גלעדי (אחראי גם על דנמרק ושוודיה).

ראו גם
 יהדות הולנד
 אפליית יהודים בהולנד לאחר מלחמת העולם השנייה
 שגרירות ישראל בהאג

קישורים חיצוניים

 האתר הרשמי של שגרירות ישראל בהולנד
 מיקום ושעות פעילות שגרירות הולנד בישראל
 ממלכת הולנד, באתר משרד החוץ
 הולנד, באתר משרד הכלכלה






 הערות שוליים 

*