יצחק אבן עזרא

יצחק בן אברהם אבן עזרא (1114 – 1158) היה ממשוררי יהדות ספרד בימי הביניים.

קורות חייו
יצחק אבן עזרא נולד בקורדובה בשנת 1114 לאברהם אבן עזרא (ראב"ע). מגיל צעיר עסק במסחר והיה כנראה בעל אישיות אסרטיבית, שכן משיריו עולה שהוא נקלע לעימותים מרובים.

יש חוקרים שמזהים אותו עם יצחק קרובו של רבי יהודה הלוי (ריה"ל), המוזכר במכתב מן הגניזה, ולדעת פרופ' שלמה דב גויטיין, יצחק אבן עזרא נשא לאישה את בתו של ריה"ל, זיהוי שעליו חלקו חוקרים אחרים כגון פרופ' ישראל לוין. יצחק אבן עזרא יצא כנראה עם רבי יהודה הלוי כאשר הוא עזב את ספרד והחל את מסעו לארץ ישראל בסביבות שנת 1140, וייתכן שגם אביו אברהם אבן עזרא התלווה אליהם לצפון אפריקה.

למצרים השניים בוודאי הגיעו יחד, למצרים שכן בגניזת קהיר התגלתה איגרת שמתארת את הגעתם של רבי יהודה הלוי ועמו יצחק אבן עזרא לאלכסנדריה, ואת קבלת הפנים הנרגשת שלה זכו מהקהילה היהודית בעיר. באלכסנדריה הם שכנו מחג הסוכות עד חנוכה בארמונו של הדיין, הרופא והפייטן האלכסנדרוני אהרון בן ישועה אבן אלעמאני, שלכבודו חיבר אבן עזרא שיר שבח. אחר כך שהה בקהיר, וכתב שירי שבח לראש יהודי מצרים שמואל בן חנניה הנגיד ולכבודם של אישים חשובים נוספים.

בעוד שרבי יהודה הלוי המשיך את המסע לארץ ישראל (לא ידוע האם השלים אותו), פניו של אבן עזרא היו מועדות לבבל. ייתכן שהוא ציפה למצוא שם טיפול רפואי למחלה שלקה בה - כבר בראשוני שיריו במצרים מופיע מוטיב המחלה ורמזים לכך שלקה בעיוורון. בשנת 1142 הוא הגיע לאזור דמשק, שם פגש את ראש ישיבת גאון יעקב, אברהם בן מזהיר שישיבתו שכנה בדמשק או בסביבתה לאחר שהישיבה הארץ ישראלית התפצלה לשתי ישיבות, בסוריה ובמצרים, עקב כיבושי הצלבנים וההכרח לצאת מארץ ישראל. יצחק אבן עזרא חיבר ארבעה שירי שבח עבור הגאון, שמצידו כתב את פתיחתו של כתב היד העיקרי של שירי אבן עזרא ששרד עד היום (כתב יד סילוירה), ואולי אף העתיק את כולו.

כעבור חודשים בודדים יצחק אבן עזרא כבר הגיע ליעדו הסופי, בגדאד, בה שכן בביתו של אבו אל-ברכאת אל-בגדאדי (הידוע בכינויו "נתנאל"), רופא ופילוסוף יהודי נודע שהתאסלם בערוב ימיו. המשורר יהודה אלחריזי בספרו תחכמוני מציין שאבן עזרא המיר את דתו לאסלאם:
"וְיִצְחָק בְּנוֹ גָּם הוּא מִמְּקוֹר הַשִׁיר שָׁאָב. וְעַל שִירֵי הַבֵּן מִזִּיו הָאָב. אַךְ בְּבוֹאוֹ לְאַרְצוֹת מִזְרַח. כְּבוֹד ה' עָלָיו לֹא זָרָח. וְהֵסִיר מֵעָלָיו מְעִילֵי הַדָּת הַיְקָרִים. וּפָשַׁט אֶת בְּגָדָיו וְלָבַשׁ בְּגָדִים אֲחֵרִים. "
לדעת חלק מן החוקרים ההמרה התרחשה במהלך מסעו, כנראה עוד במצרים, ואחר כך הוא חזר ליהדות. דעה זו מסתמכת בעיקר על השיר "יריבוני עלי עזבי" בו הוא ביקש מחילה מאלוהים וכתב שהתאסלם למראית עין בלבד, ושכעת הוא חזר ל"צל כנפי השכינה". אמנם, השיר לא מופיע בכתב היד העיקרי של שיריו ואין ודאות שיצחק אבן עזרא אכן חיבר אותו, ולכן חוקרים אחרים סבורים שהמרת הדת התרחשה באחרית ימיו בבבל, בהשפעת מורו נתנאל.

יצחק אבן עזרא נפטר בשנת 1158 בגיל צעיר, כנראה באזור עיראק. הוא נפטר עוד בימי חייו של אביו, שחיבר על כך את הקינה "אבי הבן". הקינה כוללת את השורות הבאות:  על פי השורה "עַד-שֶׁהֲבֵאתִיו אֶל-בֵּיתִי לַיְלָה וְיוֹמָם בּוֹכִיָה", יש חוקרים ששיערו שאברהם אבן עזרא הביא את בנו יצחק לקבורה בארץ ישראל, אך אין דרך לאמת השערה זו.

שירה
שירתו של יצחק אבן עזרא מרשימה בעצמת מבעה הפיוטי והפיגורטיביות העשירה שבה. אבן עזרא מפגין גמישות ועושר לשוני רב בשיריו, שברבים מהם הוא ביטא את סבלו ואת מצוקותיו הרבות, שפך את ליבו על הקשיים בחייו או ניגח את היריבים שלו.בציטוט של יהודה אלחריזי שהובא למעלה, נאמר שהוא ירש את כישרון השירה של אביו, אברהם אבן עזרא.

סגנונו של יצחק אבן עזרא בשיריו דומה לזה של אביו והוא מושפע גם משירתם של רבי יהודה הלוי רבי משה אבן עזרא ורבי שלמה אבן גבירול. לצד זאת שיריו משקפים גם את הייחודיות האישית שלו. בהתאם לנהוג בשירת ספרד, יצחק אבן עזרא שיבץ בשיריו פרטים ביוגרפיים על עצמו.

נראה שהשירים שבידינו הם רק שרידים מעטים מהדיוואן השלם של שיריו, שכן הם אינם מגוונים מספיק עבור משורר ברמתו. מבחינת התקופות חסרים שירים מן התקופה שקדמה להגעתו למצרים, מבחינת התוכן חסרים שירי קודש, משלים וחידות, שירי מסע ועוד, ומבחינת הסגנון מגוון המשקלים והחרוזים קטן מן המצופה

יצירתו בדפוס
 יצחק אבן-עזרא, שירים; יוצאים לאור על פי כתבי יד וספרי דפוס על ידי נפתלי בן-מנחם, ירושלים: מחברות לספרות, תש"י.
 יצחק בן אברהם אבן עזרא, שירים; י"ל על פי כתבי יד בצירוף מבוא והערות על ידי מנחם חיים שמלצר, ניו יורק: בית המדרש לרבנים באמריקה, תשמ"א.

לקריאה נוספת
 אהרן מירסקי, 'סגנון ומשקל בשירי יצחק אבן עזרא', בתוך: צבי מלאכי, יד להימן: קובץ מחקרים לזכר א"מ הברמן, לוד: מכון הברמן למחקרי ספרות, תשמ"ד, עמ' 65–72.


 Menahem Schmelzer, 'On the fate of the unique manuscript of Isaac ibn Ezra’s "Diwan",' in: Arthur A. Chiel (ed.), Perspectives on Jews and Judaism: Essays in Honor of Wolfe Kelman, New York: Rabbinical Assembly, 1978, pp. 369–372.

 קישורים חיצוניים 






הערות שוליים

קטגוריה:משוררים יהודים בימי הביניים
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:משוררים יהודים ספרדים
קטגוריה:אברהם אבן עזרא