מרגלית שילה

מרגלית שילה (נולדה ב-1942) היא היסטוריונית ישראלית, פרופסור אמריטוס במחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה ע"ש מרטין זוס באוניברסיטת בר-אילן.

 ביוגרפיה 
שילה היא ילידת רחובות. אביה הוא הכימאי פרופ' אהרן בונדי, חתן פרס ישראל לחקר החקלאות (1984).

שילה למדה בבית ספר תחכמוני ובתיכון הדתי ברחובות עד כתה י וסיימה את לימודיה בתיכון הדתי צייטלין בתל אביב. שרתה בשרות לאומי ושימשה כמורה בבית הספר "מעגלים" בנגב. ב-1961 החלה את לימודיה בהיסטוריה של עם ישראל וספרות עברית באוניברסיטה העברית ובה סיימה ב-1976 בהצטיינות את התואר השני בהיסטוריה של עם ישראל. נושא עבודת המוסמך: "חוות הלימוד של המשרד הארץ ישראלי 1908 – 1914" בהנחיית פרופ' שמואל אטינגר. בשנת 1979 קבלה מלגה מיד בן צבי לכתיבת מחקר המשך אודות חוות הפועלות בכנרת 1911 – 1917. המחקר פורסם בקתדרה 14 בשנת 1980 וב 1981 בתרגום לאנגלית בכתב העת : The Jerusalem Cathedra, Vol. I, Jerusalem,1981"חוות הפועלות בכנרת 1911 - 1917 כפתרון לבעיית הפועלת בעלייה השנייה", קתדרה 14, טבת תש"ם, עמ' 81 - 112 ,Kinneret The Women`s Farm at

,the Second Aliya a Solution to the Problem of the Working Woman in

The Jerusalem Cathedra, Vol. I, Jerusalem, 1981. pp. 246-283. עבודת הדוקטור שלה נכתבה בהנחיית פרופ' אביתר פריזל באוניברסיטה העברית, נושאה: "מדיניות ההתיישבות של המשרד הארץ ישראלי 1908 – 1914" ואושרה בשנת 1985.

החל משנת 1986 החלה שילה ללמד באוניברסיטת בר-אילן וכן במספר מוסדות להשכלה גבוהה: בית הספר לתלמידי חו"ל, האוניברסיטה העברית; טורו קולג'; נווה שכטר; מכללה ירושלים; מכון אבשלום. בשנת 1992 מונתה למרצה בכירה והחלה, לראשונה בארץ, להוביל קורסים בתולדות נשים ביישוב ולהנחות עשרות תלמידות מחקר בנושאים אלה. הנחייתה הולידה שנים עשר ספרי מחקר שיצאו לאור על ידי תלמידותיה. ב-2002 מונתה לפרופסור חבר וב 2010 פרשה לגמלאות ומאז הקדישה את עיקר זמנה למחקר, לעשייה ציבורית ולהרצאות בנושאי נשים ביישוב.

 מחקר 

חקר ראשית ההתיישבות: ספרה הראשון: "ניסיונות בהתיישבות: המשרד הארץ ישראלי 1908 – 1914 ", פרי הדוקטורט, יצא לאור בהוצאת יד בן צבי, 1988, וזכה בפרס רופין באותה שנה. המחקר עוסק בדמותו ובחזונו של ארתור רופין, במפת ההתיישבות, במדיניות רכישות הקרקע ובתכנון צורות התיישבות חדשות: חוות הכשרה, קבוצה, מושב, קואופרציה, כפר תעשייתי; יחס המוסדות הציוניים להתיישבות העירונית היהודית ולמיגזר הפרטי; יחס המוסדות לעלייה לארץ ישראל ובשאלה: מה קודם: טובת העם או טובת הארץ? וכן: לנוכח התוכנית להעלאת העדה התימנית לארץ - בסוגיה העדתית.

העיסוק בראשית ההתיישבות בארץ הוליד קורסים, מחקרים ומאמרים בסוגיות מרכזיות נוספות: תפיסת ההתיישבות של אנשי העלייה הראשונה; צמיחת התרבות העברית החדשה וחשיבותה של מלחמת השפות; ראשית ההתעוררות של 'הבעיה הערבית' ומודעות המוסדות כלפיה; יחסה של התנועה הציונית לירושלים; מבט חדש להבנת העשור של העלייה השנייה כמוביל תפיסה יישובית ממלכתית.

חקר נשים ביישוב: שילה היא החוקרת הראשונה שפרצה לחקר היסטוריה של נשים ביישוב, כפי שציינה פרופ' דבורה ברנשטייןדבורה ברנשטיין, "השמעת הקול הנשי ומגדור העבר – קווים לתחום מתפתח", קתדרה, 118, טבת תשס"ו, עמ' 5.  במאמר פותח של חוברת קתדרה 118, תשס"ו, בו התייחסה למאמרה של שילה על חוות הפועלות: "המאמר הראשון בכתב עת אקדמי אשר עסק במעמדן, בבעיותיהן ובהתנסויותיהן על נשים [ביישוב]". למאמר זה חברו כששים מאמרים נוספים ושמונה ספרים שעוסקים בתולדותיהן של נשים ביישוב במאה השנים שקדמו להקמת המדינה, וכן בעשייתן בכנסת הראשונה. שניים מספריה ועשרות מבין מאמריה יצאו לאור גם בתרגום בכתבי עת באנגלית וגרמנית.

נסיכה או שבוייה? החוויה הנשית של היישוב הישן, 1840 – 1914, הוצאת אוניברסיטת חיפה, תשס"ב (400 עמ'), זוכה פרס בהט, ספרה הראשון של שילה בתחום זה, הוא מחקר היסטורי-חברתי-מיגדרי של נשות היישוב הישן בירושלים, ובו נידונים, בין היתר, חוויית העלייה של נשים; חיי היום יום; השפעת הסביבה הלא יהודית על נשות היישוב ועל הליכותיהן בלבוש, במנהגים, בנימוסים וכדומה; בחינת מנהגי עיר הקודש אל מול מנהגים שהיו נהוגים בארצות המוצא של העולות, פרנסות של נשים; חיי משפחה ועוד. הספר מבוסס על מקורות תורניים מגוונים וכן על מקורות ארכיוניים רבים שקובצו בארץ ובארצות אירופה, תוך בחינת ספרות היסטורית מיגדרית תאורטית מגוונתפנינה טלמון מורג, "נסיכה או שבוייה?" סוציולוגיה ישראלית, ד, 2, 2002, עמ' 509 -512; דבורה ברנשטיין, "החוויה הנשית כאלטרנטיבה להבנת חברת הלומדים של היישוב הישן", קתדרה, 106, טבת תשס"ג, עמ' 194 – 199. ימימה חובב, "נסיכה או שבויה?" ציון, ס"ח, ב, תשס"ג, עמ' 275 – 279..

הקול הנשי הירושלמי, כתבי למדניות מן המאה התשע עשרה, הוצאת דינור של האוניברסיטה העברית, תשס"ד. מבוא מפורט ובו דיון באוריינות ובידע התורני של נשות ירושלים מובא בהקדמה למהדורת צילום של שלוש חוברות שנכתבו ביידיש על ידי שלוש נשים בשלהי המאה התשע עשרה בעיר הקודש. הטקסטים הם סוגה ייחודית: רסיסי אוטוביוגרפיות; פרשנות נשית לתנ"ך ולתורה שבעל פה שמדגימה את תפיסת הכותבות בשלל נושאים כבריאת האדם, העולם והבורא; וכן צוואה רוחנית חינוכית לקוראים ולבני משפחותיהן של הכותבותבת שבע מרגלית שטרן, "פשט מתוק מדבש", קתדרה, 118, טבת תשס"ו, עמ' 177 – 184. יעל שנקר, "נשים כותבות: הקול הנשי הירושלמי", מחקרי ירושלים בספרות עברית, כ, תשס"ו, עמ' 373 – 375..

אתגר המיגדר, נשים בעליות הראשונות, ספריית הילל בן חיים, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2007, הספר הוא אסופה של עשרה מאמרים העוסקים בחיי נשות היישוב לאורך שלושת העשורים הראשונים של ההתיישבות הציונית. הכותבת אורגת לראשונה את ספור חיי נשות המתיישבים בשתי העליות הראשונות לתוך הסיפר היישובי ויוצרת נרטיב חדש המשלב את הספירה הפרטית בזירה הציבורית, מציג את חוויית העלייה הנשית ואת תרומתן של נשים להתפתחות היישוב ולמעמדן בחברהגור אלרואי, "אתגר המגדר", ציון, ע"ג, ד, תשס"ח, עמ' 515 – 519; סילביה פוגל-ביזאוי, "דגם של מחקר מאלף וחדשני", קתדרה, 133, תשרי תש"ע, עמ' 153 0 156. יפה ברלוביץ, "קול הנשים החסרות", הארץ, ספרים, 14 בנובמבר 2007, עמ' 11. .

המאבק על הקול: נשות היישוב וזכות הבחירה 1917 – 1926, הוצאת יד בן צבי ואוניברסיטת בן-גוריון, תשע"ג. הספר משרטט ומנתח את מאבקן של נשות היישוב למען זכות הבחירה לאספת הנבחרים, הגוף שייצג בשנות המנדט את היישוב היהודי בארץ. הדיון מעוגן בתיאוריות פמיניסטיות של מגדר, משפט וחברה, ומעניק פרספקטיבה רחבה לבחינת ההתרחשויות היסטוריות וחושף את צמיחתו של הפמיניזם הציוני ואת דמויותיהן של מנהיגות המאבק. מאבק זה הבטיח את זכאותן של אזרחיות מדינת ישראל להשתתפות בכנסתתמר רותם, "המלחמה בהדרת נשים, גרסת המנדט", הארץ, 15 אפריל 2013, עמ' 11.

Sylvie Fogiel -Bijaoui, Zionist Women's Struggle for Suffrage in Mandatory Palestine, 1917 – 1916, Nashim, 26, 2014, pp. 172 – 177. ; חנה נווה, "המאבק על הקול", ציון, פ. תשע"ה, עמ' 31 – 35. .

 נשים בונות אומה: הפרופסיונליות העבריות בארץ ישראל המנדטורית, 1918 – 1948, פרשנות ותרבות, סדרה חדשה, כרמל, ירושלים, 2020. הספר פורס במבט-על את עשייתן והישגיהן של נשות היישוב ברפואה, סיעוד, חינוך, רווחה, אומניות וכן את חדירתן לעולם המשפט והאקדמיה. עולה ממנו תמונה חדשה המשרטטת את הישגיהן יוצאי הדופן של נשות היישוב בכל הנוגע לשדרוג חברת היישוב בארץ בשנות המנדטאיל כתבן, "ארץ ההזדמנויות הפרופסיונליות", קתדרה, 181, ניסן תשפ"ב, עמ' 176 - 179.. 

ראשית ההתיישבות הציונית בארץ ישראל ומבט מגדרי נוסף, הוצאת מכון שוקן, ירושלים, 2022. אסופת מאמרים זו מקבצת שמונה עשר ממאמרי שילה המוקדשים לראשית ההתיישבות עד מוצאי מלחמת העולם הראשונה. לספר שלושה חלקים: הראשון עוסק באידיאלים ומתווים בתחילת הדרך, ובו, לדוגמה, השוואה בין המושבה החקלאית הראשונה שייסדו חובבי ציון בראשון לציון, לבין המושבה החקלאית היהודית בלואיזיאנה שייסדו חברי תנועת עם עולם, באותה עת. החלק השני, מבט חדש לעבר העשור המרתק של העלייה השנייה, מציג את הישגי ההתיישבות הלא חקלאית באותה עת. החלק השלישי דן ביחס המורכב של המוסדות הציוניים לעלייה לארץ. בכל אחד מחלקי הספר מובא מאמר שעוסק גם בניתוח מיגדרי של נושאים אלה.

המחוקקות הראשונות ומעמד האשה בראשית המדינה 1949 - 1951 הוצאת מאגנס, 2025. פורס את מטרותיהן והישגיהן של שתים עשרה הח"כיות הראשונות בכהונת הכנסת הראשונה שנמשכה כשנתיים וחצי. עיון בפרוטוקולים של מליאת הכנסת וועדותיה, בעיתוני התקופה ובמחקרים רבים, שופך אור על סוגיות אלה, ובייחוד על תפיסת מעמד האשה בראשית המדינה. המחקר בוחן במיוחד את הדיונים שעוררה החקיקה של חוקים אלה: חוק גיל הנישואין, שניתן לכנותו 'חוק לקידום הנערה'; פקודת מס הכנסה שמהווה ראי למעמד האשה הנשואה; חוק שירות ביטחון, שהוא מעין נייר לקמוס להבנת אופיה של החברה; וחוק שיווי זכויות האשה תשי"א, שחקיקתו חתמה את פעולת הכנסת הראשונה.

 ספרים בעריכתה 
"להיות אשה יהודייה", דברי הכנס הבינלאומי הראשון של ארגון "קולך": אשה ויהדותה, ירושלים תש"ס; וכן, להיות אשה יהודייה, קובץ ב', דברי הכנס הבינלאומי השני אשה ויהדותה של ארגון "קולך", ירושלים תשס"גיוכי ברנדס, "מהפכנות תוססת", ידיעות אחרונות, מוסף לשבת, 28 בספטמבר 2001, עמ' 26 – 27. ; "העבריות החדשות, נשים ביישוב ובציונות בראי המגדר", בשיתוף עם רות קרק וגלית חזן רוקם, מטעם מרכז לייפר של האוניברסיטה העברית, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, תשס"בחגי בועז, "העבריות החדשות", סוציולוגיה ישראלית, ד (1), 2002, עמ' 227 – 230.; הקובץ הופיע גם בתרגום לאנגלית: . Ruth Kark, Margalit Shilo, Galit Hazan- Rokem, eds. Jewish Women in Pre State Israel, Life History, Politics and Culture, Brandeis University Press, 2008. (A translation from the Hebrew).

"מגדר בישראל, מחקרים חדשים על מגדר ביישוב ובמדינה", א – ב, מקבץ 27 מאמרים שנכתבו על ידי טובי החוקרים בתחום, בעריכתה בשיתוף גדעון כץ, כרך נושא "עיונים בתקומת ישראל", אוניברסיטת בן-גוריון תשע"אשרון גבע, הן נשים והן מגדר, ישראל, 18-19, 2011, עמ' 281 – 286; Sylvie Fogiel-Bijaoui, New Studies in Gender, Nashim,2012, pp. 192 – 195. ; וכן: "חוק אחד ומשפט אחד לאיש ולאשה, נשים זכויות ומשפט בשנות המנדט", בעריכתה בשיתוף איל כתבן ורות הלפרין-קדרי, בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשע"איעל ברוידא, משפט ומגדר בתקופת המנדט, ישראל, 18 – 19, 2011, עמ' 287 – 294; סילביה פוגל-ביזאוי, אופק העבר והיסטוריוגרפית העתיד, קתדרה, 145, תשע"ו, עמ' 181 – 185. . בספר שבעה עשר מאמרים שנכתבו על ידי משפטנים והיסטוריונים.

 מלגות ופרסים 
שילה זכתה בפרסי לימודים מטעם האוניברסיטה העברית; בפרס מטעם יד בן צבי על שם רחל ינאית בן-צבי 1982 ; במלגת בתר-דוקטור 'עמית הרצל' מטעם האוניברסיטה העברית לשנים תשמ"ו - תשמ"ז. ספרה "ניסיונות בהתיישבות: המשרד הארצישראלי 1908 – 1914", יד בן-צבי, ירושלים תשמ"ח, זכה בפרס רופין, תשמ"ח. ספרה השני: "נסיכה או שבוייה? החוויה הנשית של היישוב הישן בירושלים 1840 – 1914", אוניברסיטת חיפה וזמורה ביתן, תשס"ב, זכה בפרס בהט לשנת תש"ס. תרגום הספר לאנגלית: Princess or Prisoner? Jewish Women in Jerusalem, 1840 – 1914, Brandeis University Press and University Press of New England, Hanover and London, 2005.

נבחר ל"finalist" מטעם National Jewish Book Award.. וכן זכה לשבחים בכתבי עת בחו"ל: Religious Studies Review, Women in Judaism, Menorah Review, Journal of Interdisciplinary History, 2006 – 2007.

ספרה: "המאבק על הקול: נשות היישוב וזכות הבחירה 1919 – 1926", זכה ב-2016 בפרס לתרגום הספר לאנגלית מטעם Hadassah Brandeis Institute, ויצא לאור באנגלית: Girls of Liberty: The Struggle for Suffrage in Mandatory Palestine, Brandeis University Press, Waltham, Mass. 2016,

ספרה: נשים בונות אומה: הפרופסיונליות העבריות בארץ ישראל המנדטורית, 1918 – 1948, זכה בפרס ראשון מטעם המרכז לחקר האשה ביהדות על שם פניה הלר, אוניברסיטת בר-אילן.

 משפחה 
שילה היא אלמנתו של המשפטן פרופ' שמואל שילה. היא אם לחמישה, וביניהם נפתלי שילה, שופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב, ד"ר אלחנן שילה, מרצה לפילוסופיה ורחל ברלין, מבעלי משרד עו"ד abs בירושלים. מתגוררת בשכונת קטמון בירושלים.

 מספריה 
 ספרים מפרי עטה 
המחוקקות הראשונות ומעמד האשה בראשית המדינה 1951-1949 ירושלים הוצאת מגנס, 2025
ראשית ההתיישבות הציונית בארץ ישראל ומבט מגדרי נוסף, ירושלים מכון שוקן למחקר היהדות, 2022
נשים בונות אומה – הפרופסיונליות העבריות 1948-1918, ירושלים, הוצאת כרמל, 2020
המאבק על הקול: נשות היישוב וזכות הבחירה 1926-1917, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי; שדה בוקר: אוניברסיטת בן-גוריון בנגב - מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2013
אתגר המיגדר: נשים בעליות הראשונות, בני ברק: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2007
הקול הנשי הירושלמי: כתבי למדניות מן המאה התשע-עשרה, ירושלים: מרכז דינור, האוניברסיטה העברית, 2003
נסיכה או שבויה?: החוויה הנשית של היישוב הישן בירושלים, 2001 - זכה בפרס בהט
רופין והקרן הקימת לישראל: מי התווה את דרכי הפעולה בארץ-ישראל (1907-1914)? רופין והקרן הקימת לישראל, ירושלים: הוצאת קרן קיימת לישראל, 1991
ניסיונות בהתיישבות: המשרד הארצישראלי - 1908-1914, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1988 - זכה בפרס רופין להיסטוריה.
חוות הלימוד של המשרד הארץ-ישראלי 1908-1914, 1977 - עבודת MA, האוניברסיטה העברית.
אבי – פרופסור אהרן בונדי, משפחתו ואבות אבותיו, ירושלים, תשע"ד, הוצאה פרטית, 104 עמ'.
,Princess or Prisoner? Jewish Women in Jerusalem, 1840 - 1914, Brandeis University Press, 2005 - Jewish Book Award
Girls of Liberty: The Struggle for Suffrage in Mandatory Palestine, Brandeis University Press, 2016.

 ספרים שערכה 
 להיות אשה יהודייה, דברי הכנס הבינלאומי הראשון: אשה ויהדותה, ירושלים, תש"ס
להיות אשה יהודייה, קובץ ב', דברי הכנס הבינלאומי השני אשה ויהדותה, ירושלים תשס"ג
(עם רות קרק וגלית חזן-רוקם), העבריות החדשות: נשים ביישוב ובציונות בראי המגדר, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2001
(עם רות הלפרין-קדרי ואיל כתבן), חוקה אחת ומשפט אחד לאיש ולאישה, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, 2010
(עם גדעון כ"ץ), מגדר בישראל: מחקרים חדשים על מגדר ביישוב ובמדינה, קריית שדה בוקר: מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות - אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2011
 Ruth Kark, Margalit Shilo, Galit Hazan- Rokem, eds. Jewish Women in Pre State Israel, Life History, Politics and Culture, Brandeis University Press, 2008- A translation from the Hebrew

 קישורים חיצוניים 


 מאמרים של מרגלית שילה, באתר מט"ח ורמב"י




הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריוניות ישראליות
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:חוקרי הציונות
קטגוריה:חוקרות הציונות
קטגוריה:היסטוריונים של ישראל
קטגוריה:היסטוריוניות של ישראל
קטגוריה:זוכי פרס בהט
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: ארץ ישראל וארכאולוגיה
קטגוריה:חוקרות מגדר ישראליות
קטגוריה:קטמון: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1942
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942