נשק להשמדה המונית בסוריה

סוריה מחזיקה בסוגים אחדים של נשק להשמדה המונית, ובעיקר נשק כימי, שאותו הפעילה נגד תושביה במהלך מלחמת האזרחים בסוריה. מגזין ג'יינס וכן סוכנויות המודיעין ברחבי העולם מעריכים כי בסוריה הגוף העוסק במחקר ופיתוח של טק"ק, נשק כימי, ביולוגי וגרעיני, בנוסף לתפקידיו האזרחיים, הוא מרכז סרס.

נשק כימי
סוריה היא אחת מחמש המדינות שלא חתמו, ואחת משבע המדינות שלא אישרו את האמנה לנשק כימי, שאוסרת את הייצור, הפיתוח והשימוש בו. עם זאת ב-1968 סוריה הצטרפה לפרוטוקול אמנת ז'נבה מ-1925 שאוסר שימוש בזמן מלחמה בהרעלה, חניקה או שימוש בשאר הגזים.

הנשיא הסורי לשעבר חאפז אל-אסד רמז ליכולות כימיות בהצהרות פומביות בשנים 1990 ו-1997. לאחר מכן, בזמן הפלישה לעיראק ב-2003, סוריה הכחישה שיש ברשותה נשק כימי, וב-2012 חזרה בה והודתה שיש שברשותה נשק כזה.

ארגונים לא ממשלתיים במערב הצהירו שלסוריה יש מערך פעיל של נשק כימי. ארצות הברית הודיעה שלסוריה יש החל מאמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 תוכנית לחימה כימית.

מתקנים
מומחים זיהו 5 מתקנים שבהם מצוי נשק כימי ועוד מתקן אחד שהוא בסיס נשק:
 אל ספירה (בסיס טלי סקאד)
 חמאת (בסיס טלי סקאד)
 חומס
 לטקיה
 פלמירה

הפיצוץ בשנת 2007
בחודש יולי 2007 התפוצץ מחסן נשק סורי. בפיצוץ נהרגו 15 איש. המגזין השבועי האמריקאי ג'יינס, דיווח שהפיצוץ אירע כשכוחות איראנים וסורים ניסו להתאים ראש נפץ של גז חרדל על טיל סקאד. סוריה טענה שהפיצוץ היה תאונה שלא קשורה לנשק כימי.

בזמן מלחמת האזרחים

ב-23 ביולי 2012, סוריה הודתה בפיתוח מאגר נשק כימי, וטענה שהנשק נשמר לצורך הגנה מפני מדינות עוינות. באוגוסט 2012, הצבא הסורי החל בניסויים בנשק כימי בבסיס מחוץ לחלב. בעקבות זאת מדינות מערביות החלו לשקול התערבות צבאית. מאוגוסט 2013, דווח על שימוש בנשק כימי מצד צבא סוריה במהלך מלחמת האזרחים, מה שהביא את ארצות הברית לאיים על תקיפה בסוריה. בתגובה הציע נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, פשרה לפיה סוריה תמסור את הנשק הכימי שלה לפיקוח בינלאומי, ובספטמבר 2013 הוסכם במועצת הביטחון פה אחד על פירוק הנשק הכימי בסוריה. בסוף אוקטובר 2013, הושמדו כל מתקני ייצור הנשק הכימי המוצהרים, וביוני 2014 הושלם פינוי 1,300 טונות של נשק כימי משטחי סוריה. ישראל ראתה בפירוק הנשק הכימי ירידה משמעותית באיום עליה, והפסיקה לחלק מסכות אב"כ לציבור. עם זאת, ב-7 באוקטובר 2013 דיווחה למועצת הביטחון, סיחריד קאח, שליחת האו"ם האחראית על השמדת הנשק הכימי של סוריה, כי סוריה הודתה בהסתרת ארבעה מתקנים נוספים למחקר ופיתוח או לייצור נשק כימי.

ב-4 באפריל 2017, דווח על שימוש בסארין נגד אזרחים במתקפה הכימית בח'אן שייח'ון, שהוביל למותם של כ-100 אנשים ופציעת מאות נוספים. ב-9 באפריל 2018, דווח על תקיפה בדומא בגז חרדל וכלור, אך סוריה ורוסיה הכחישו את השימוש בנשק כימי. ב-14 באפריל 2018, פתחו צרפת, ארצות הברית, ובריטניה במתקפה משולבת בסוריה, בה שוגרו מעל 100 טילים, כולל תקיפה על מכון מחקר לנשק כימי. גם ישראל ביצעה תקיפות מתקני נשק כימי בסוריה בין השנים 2020-2021.

לאחר נפילת משטר אסד
במהלך חודש דצמבר 2024, לאחר נפילת משטר אל-אסד, דווח כי ישראל תקפה בדמשק מספר פעמים אתרים לייצור נשק כימי.

ב-6 באפריל 2025, דווח בניו יורק טיימס כי חוקרים בינלאומיים מעריכים כי נותרו בשטח סוריה למעלה מ-100 אתרי נשק כימי מתקופת משטרו של אסד, חלקם מוסתרים במערות או במוקדים אחרים שלא ניתן לתעד בצילומי לוויין, ושלא ידוע מה מצב האבטחה של אתרים אלו.

נשק ביולוגי
סוריה נחשבה בדרך כלל למי שאינה מחזיקה נשק ביולוגי, אך ישנם כמה דיווחים על מערכת פעילה של מחקר ופיתוח נשק ביולוגי. לפי יועצת נאט"ו ד"ר ג'יל דקר, סוריה עסקה בפיתוח של אנתרקס, טולרמיה, בוטוליזם, אבעבועות שחורות, אפלטוקסין, כולרה, והשתמשה בעזרתה של רוסיה בהתקנת אנתרקס על ראשי טילים.

התוכנית הגרעינית

סוריה חברה באמנה למניעת הפצת נשק גרעיני ומחזיקה בתוכנית גרעינית אזרחית.

ב-6 בספטמבר 2007 הפציצה ישראל מתקן לייצור נשק גרעיני. נשיא סוריה בשאר אל-אסד טען שהמתקן היה בסיס צבאי בבנייה, ושמטרת סוריה היא מזרח תיכון נקי מגרעין. ב-23 ביוני 2008 סוריה הרשתה לסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית להיכנס למתקן שלה ולקחת דגימות. הדגימות הוכיחו שבמקום נמצא אורניום מועשר. ב-24 במאי 2011 מנהל הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית, יוקיה אמאנו, פרסם דו"ח שקבע שהמקום הוא כור גרעיני.

ראו גם
 מלחמת האזרחים בסוריה - שימוש בנשק כימי
המתקפה הכימית בדומא (2018)

הערות שוליים

קטגוריה:סוריה: צבא וביטחון
קטגוריה:תוכנית הגרעין של סוריה
סוריה
קטגוריה:תוכניות גרעין לפי מדינה