יוסי כהן

יוסף (יוסי) מאיר כהן (נולד בכ"ט באלול ה'תשכ"א, 10 בספטמבר 1961) הוא איש ביון ישראלי שכיהן כראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים בין השנים 2016–2021. כיהן כיועץ לביטחון לאומי וכראש המטה לביטחון לאומי בישראל. חתן פרס ביטחון ישראל. ועדת החקירה לעניין כלי השיט קבעה, במסמך המלווה מכתבי אזהרה שהוציאה, כי בהתנהלותו "סיכן את ביטחון המדינה ופגע ביחסי החוץ ובאינטרסים כלכליים של מדינת ישראל".

ביוגרפיה
250px|ממוזער|יוסי כהן בפגישה עם בנימין נתניהו ומזכיר המדינה ג'ון קרי, 11 בנובמבר 2015
250px|ממוזער|יוסי כהן בפגישה עם תת-מזכיר המדינה לעניינים מדיניים ונדי שרמן, פברואר 2015
250px|ממוזער|יוסי כהן משוחח עם היועצת לביטחון לאומי סוזן רייס, אוקטובר 2014
ממוזער|250px|ברכת פרידה של ראש השב"כ נדב ארגמן (משמאל) לראש המוסד היוצא יוסי כהן, מאי 2021
כהן נולד בשכונת רחביה בירושלים למשפחה דתית. נקרא "יוסף" על-שם סבו, ו"מאיר" על-שם דודו, שנהרג בתאונה בצבא. אימו, מינה (לבית ורקר), הייתה מחנכת ותיקה, מנהלת בית ספר ויקירת העיר ירושלים, דור תשיעי בארץ ובת למשפחה ששורשיה בחברון. אביו אריה היה איש האצ"ל ובכיר בבנק המזרחי.

כהן היה חניך בתנועת בני עקיבא. למד בבית ספר דוגמה. הוא בוגר ישיבת אור עציון. עם גיוסו לצה"ל במסגרת גרעין נח"ל דתי, התנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח. לאחר השחרור למד באוניברסיטה בלונדון.

בגיל 26, לאחר פעילותו המבצעית הראשונה, יצא בשאלה. עם זאת, אמר כי הוא עדיין מאמין באלוהים ואף חובש כיפה לעיתים קרובות.

 כקצין איסוף (קצ"א) 
ב-1982 הצטרף ל"מוסד". עבר קורס קציני איסוף והיה חובש הכיפה היחיד בקורס זה, אם כי לאחר מכן יצא בשאלה. כיום הוא חי אורח חיים מסורתי. שירת כקצ"א והתקדם בסולם הדרגות ב"מוסד" עד שמונה לראש שלוחות "המוסד" באירופה. ב-1997 השלים בהצטיינות יתרה תואר ראשון במדעי החברה באוניברסיטת בר-אילן במסגרת התוכנית לזרועות הביטחון. בשנים 2000 עד 2002 שהה בחופשה ללא תשלום מהארגון בין השאר לצורך סיוע למשפחתו בטיפול בבנו בעל הצרכים המיוחדים. כמו כן עבד בשנים אלו בחברת image id. ב-2002 שב למוסד, תחת פיקודו של מאיר דגן ומונה לראש המוקד למבצעים מיוחדים של אגף "צומת", מפעיל הסוכנים במוסד. ב-2003 זכה בפרס ביטחון ישראל יחד עם דוד ברנע, על פרויקט ייחודי.

ב-2006 מונה לראש אגף "צומת". במהלך פיקודו, זכה צוות מהאגף שבראשותו בפרס ביטחון ישראל. ב-2011 מונה לסגן ראש המוסד וממלא מקומו וראש מנהלת המבצעים בארגון.

 כראש המטה לביטחון לאומי 
באוגוסט 2013 נבחר על ידי ראש הממשלה, בנימין נתניהו, לתפקיד היועץ לביטחון לאומי לראש הממשלה וליו"ר המטה לביטחון לאומי. הוא החל לכהן בתפקיד בנובמבר 2013.

לפי תחקיר דה מרקר, בשנים 2013-2012, כאשר שימש כהן כסגן ראש המוסד וכראש המטה לביטחון לאומי, גייס תרומות לבית כנסת שכונתי במודיעין שבו התפלל, מאנשי עסקים בעלי קשרים בינלאומיים. התרומות כללו 364 אלף ש"ח מרמי אונגר ב-2013, 300 אלף ש"ח ממתי כוכבי ב-2012 ו-348 אלף ש"ח מקרן צדקה המזוהה עם משפחת מירילשווילי. על פי התחקיר בשנת 2013 התערב כהן בסכסוך עסקי בנוגע לזיכיון יבוא רכבי קיה, שבו היה מעורב אונגר. בניגוד למקובל, חלק מהתרומות לא זכו לאזכור על לוח התורמים, בעוד כהן עצמו קיבל תואר "יקיר כבוד" על תרומתו להקמת בית הכנסת. כהן אישר כי יצר קשר טלפוני בין עורך דינו של אונגר לחוקר פרטי במסגרת הסכסוך וסירב להגיב לפרסום בנוגע לתרומות.

ב-6 בדצמבר 2015 הופיע כהן בוועדת הכלכלה של הכנסת והביע את עמדת המל"ל לפיה עיכוב במימוש מתווה הגז עלול לפגוע בביטחון ישראל. יום לאחר מכן, ב-7 בדצמבר 2015 הודיע נתניהו על מינויו לראש המוסדhttps://www.gov.il/he/pages/eventmossad071215.

 כראש המוסד 
ב-6 בינואר 2016 נכנס לתפקיד ראש המוסד והחליף את תמיר פרדו.

עם כניסתו של כהן לתפקיד בתחילת 2016 העיסוק במודיעין כלכלי ירד דרמטית ובשנת 2017 סגר את יחידת צלצל במועצה לביטחון לאומי, שנועדה לסכל טרור באמצעים כלכליים ופעלה לחיסול התשתיות הפיננסיות של ארגוני הטרור.

ב-2019 ביקר כהן שלוש פעמים בקונגו בחברתו של המיליארדר דן גרטלר, שהיה נתון לסנקציות אמריקאיות בגין חשדות לתשלום שוחד בסכום של 360 מיליון דולר בתמורה לזכויות כריית מחצבים בקונגו. הביקורים נעשו ללא תיאום מוקדם עם השלטונות המקומיים ובמסגרת משימה שפרטיה נתונים לצנזורה צבאית. בביקור השלישי גורש כהן מהמדינה לדרישת נשיא קונגו פליקס צ'יסקדי, שחשד כי כהן מקיים קשרים עם יריבו הפוליטי ז'וזף קבילה. לאחר הביקורים פעל כהן עם השגריר רון דרמר להקפאת הסנקציות על גרטלר בממשל טראמפ, מהלך שבוטל לאחר כניסת ממשל ביידן לתפקיד.

מבצע בולט של "המוסד" בתקופתו, היה השגת מסמכי הארכיון של תוכנית הגרעין האיראנית, מבצע עליו פיקח באופן אישי. המסמכים הוכיחו שלפני החתימה על ההסכם, איראן פעלה בחשאי לפתח נשק גרעיני, ולא דיווחה באופן מלא על כל יכולותיה בעת שחתמה על ההסכם עם המעצמות. בשנת 2020 יוחסו ל"מוסד" שני חיסולי מפתח בטהראן: הריגת עבדאללה אחמד עבדאללה, טרוריסט ומספר 2 באל-קאעדה, והריגת מוחסן פח'רי-זאדה, גנרל במשמרות המהפכה האסלאמית וראש תוכנית הגרעין האיראנית.

בתחילת מגפת הקורונה בישראל המוסד בראשותו סייע ברכש ציוד רפואי.

בפברואר 2020 דווח בעיתון "אינדיפנדנט" בשפה הערבית כי כהן ניסה להיוועד עם ח'אלד משעל בזמן ביקורו בקטר, אך הפגישה לא יצאה לפועל.

בנובמבר 2020 הקים חברה פרטית בשם A.I. Aya Technologies ltd.

בשנת 2020 השתתף במגעים שהובילו לחתימת הסכמי אברהם בין מדינת ישראל לבין איחוד האמירויות ובחריין. ב-25 בנובמבר דווח שהשתתף בפגישה חשאית ביחד עם ראש הממשלה נתניהו עם מוחמד בן סלמאן, יורש העצר ושר ההגנה של ערב הסעודית.

כהן היה ממונה על יחסי ישראל–קטר ועסק בהעברת מענק הכסף הקטרי לרצועת עזה. בדצמבר 2020 שלח מכתב רשמי לאמיר קטר או לגורם בכיר אחר במדינה, ביוזמתו ובעידודו של ראש הממשלה בנימין נתניהו, בו הודה לקטר על "הסיוע ההומניטרי שמגישה מדינת קטר במהלך השנים האחרונות לרצועת עזה", וציין כי "לסיוע הזה היה ללא ספק תפקיד יסודי בשיפור מתמשך של המצב ההומניטרי ברצועה, ובהבטחת היציבות והביטחון באזור". לאחר סיום הכהונה אמר: "עד מבצע שומר החומות קיווינו שהמעורבות הקטרית והכסף הקטרי יביאו אותנו להסדרה עם חמאס. אבל זה קצת יצא משליטה".

ב-21 בדצמבר 2021 נטען בתוכנית "המקור" שבזמן כהונתו כראש המוסד, כהן חשף מידע חשאי בפני דיילת שעמה ניהל רומן, ובפני בעלה גיא שיקר. שיקר אף טען שזהבית כהן, גיסתו של יוסי כהן ומנכ"לית אייפקס ישראל, אחראית לפיטוריו מתפקידו הבכיר ב"פסגות", הנשלטת בידי אייפקס.

במאי 2024 פורסם תחקיר של הגארדיאן, מגזין +972 ושיחה מקומית - לפיו במהלך תפקידו כראש המוסד איים כהן על התובעת הראשית לשעבר של בית הדין הפלילי בהאג, פאטו בנסודה, במהלך סדרת פגישות חשאיות בהן ניסה ללחוץ עליה לזנוח חקירה על פשעי מלחמה לכאורה מצד ישראל שבוצעו בגדה המערבית.

ב-5 ביולי 2020 החליט נתניהו להאריך את כהונת כהן כראש המוסד בחצי שנה נוספת, עד ל-1 ביוני 2021, מחליפו הוא סגנו, דוד ברנע.

בשבועות שקדמו לפרישתו מהתפקיד, בעודו מנהל קשרים עם מדינות במפרץ, ביניהן קטר וסעודיה, ניהל כהן מגעים עם שר האוצר האמריקאי לשעבר סטיב מנושין, בנוגע לאפשרות הצטרפותו לקרן השקעות שמנושין הקים בשיתוף עם מדינות המפרץ.

לאחר סיום תפקידו כראש המוסד
בין השנים 2021–2025, כהן עמד במספר תפקידים ציבוריים ועסקיים והשתתף ביוזמות חברתיות. ב-2021 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן, הצטרף לנשיאות תוכנית "גדולים במדים" של עמותת "יד לילד המיוחד", מונה לנציג סופטבנק בישראל, ולדירקטור בחברת אנרגיה מתחדשת השייכת לקבוצת דוראל אנרגיה. באותה שנה נפתחה נגד כהן בדיקה משטרתית בגין מתנה בסך 20,000 דולר שקיבל מאיש העסקים ג'יימס פאקר מבלי שדיווח על כך. במהלך 2023 החזיר כהן את הכספים. ב-15 במרץ 2023 הורתה היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, על סיום הבדיקה המשטרתית המקדימה כיוון שהיועץ המשפטי של המוסד נתן אישור לקבלת הכספים, ומכיוון שחלה התיישנות על העבירה. בדצמבר 2021 פורסם כי כהן סייע בהעסקת בתו בחברה הקשורה לשייח' טחנון בן-זאייד, היועץ לביטחון לאומי של איחוד האמירויות הערביות, אך הוא הכחיש שפנה אליו בנושא.

ביוני 2023, מונה לנשיא חוג הידידים של ארגון אלמנות ויתומי צה"ל. ביולי 2023, עם התקדמות חקיקתה של הרפורמה המשפטית והמחאות נגדה, קרא לשמור את המחלוקת מחוץ לגבולות צה"ל וארגוני הביטחון, ולעצירת מהלכי החקיקה ולהגעה להידברות בין הקבוצות השונות, במטרה להגיע לקונצנזוס.

לאחר טבח שבעה באוקטובר, כהן דרש מראש הממשלה בנימין נתניהו לקחת אחריות על הכישלון, והדגיש כי אחריות נלקחת בתחילת התפקיד, לא במהלכו. הוא חזר על עמדתו זו בספטמבר 2025, וקרא להכריז על תאריך בחירות. כהן ציין כי קטר היא המתווך היעיל ביותר לשחרור החטופים, והוסיף כי "יש להימנע מביקורת עליהם". זמן קצר לאחר הטבח הוא ביקר בקטר, ללא ידיעת מערכת הביטחון. בפברואר 2024 הביע תמיכה ביציאה מרצועת עזה לאחר הקרבות ובהתנתקות ממנה.

בספטמבר 2025 יצא לאור, בהוצאת "ידיעות ספרים", ספרו "בתחבולות תעשה לך מלחמה".

באפריל 2025 פורסם כי כהן מקיים קשרים עסקיים עם קטר, אך בראיון שקיים בערוץ 12 בספטמבר 2025 ציין כי מעולם לא לקח כספים מקטר או עבד איתם.

 אזהרת ועדת החקירה הממלכתית לעניין כלי השיט 
ביוני 2024 הוזהר כהן על ידי ועדת החקירה הממלכתית לעניין כלי השיט (ועדת גרוניס), שהוקמה בעקבות פרשת הצוללות, כי התנהלותו גרמה "לשיבוש עמוק בתהליכי עבודה ובניין הכוח ולפגיעה במנגנוני קבלת החלטות בשורה של סוגיות רגישות", ומשכך סיכנה את ביטחון המדינה, פגעה ביחסי החוץ של ישראל ובאינטרסים הכלכליים שלה. בספטמבר 2025 פרסמה הוועדה כי כהן וראש הממשלה נתניהו הסתירו ממערכת הביטחון מגעים עם גרמניה בעניין רכש צוללות ואישור מכירת צוללות למצרים. הם אילצו את ישראל לרכוש שלוש צוללות בניגוד לעמדת מערכת הביטחון ותוך הטעיית הקבינט לגבי העלות האמיתית. הוועדה ציינה כי כהן עסק באופן בלתי זהיר ובלא הניסיון והמומחיות הנדרשים בסוגיות מקצועיות מורכבות וקבעה כי התנהלותו של כהן "סיכנה את ביטחון המדינה ופגעה ביחסי החוץ ובאינטרסים כלכליים של מדינת ישראל".

 משפחתו 
כהן גר במודיעין. הוא נשוי לאיה, בתו של העיתונאי שלמה שמיר, ואב לארבעה ילדים.

אחיו הבכור, חיים כהן, כיהן כמנכ"ל דן אנד ברדסטריט בישראל וגיסתו היא זהבית כהן, מנכ"לית אייפקס ולשעבר יו"ר תנובה.

לקריאה נוספת
 יוצא מהצל, מתוך "7 ימים", ידיעות אחרונות, 30 באוגוסט 2013

קישורים חיצוניים







 שרה ליבוביץ-דר, ראש בראש: ראש המוסד יוסי כהן והרמטכ"ל אביב כוכבי – האם נראה אותם מתמודדים על ראשות הממשלה?, מגזין ליברל, 10 במאי 2021


 אמיר אורן, על החיפוש של ראשי המוסד לדורותיהם אחר תהילה אישית, מגזין ליברל, 07.07.2021








 הערות שוליים 

קטגוריה:ראשי המוסד
קטגוריה:זוכי פרס ביטחון ישראל: אנשי המוסד
קטגוריה:ראשי המטה לביטחון לאומי
קטגוריה:בוגרי בית הספר לדוגמה (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי ישיבת אור עציון
קטגוריה:הסכמי אברהם: אישים
קטגוריה:בוגרי בני עקיבא
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:יוצאים בשאלה
קטגוריה:ראשי אגף צומת במוסד
קטגוריה:משנים לראש המוסד
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:משפחת ריבלין
קטגוריה:יחסי ישראל–קטר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961

קטגוריה:יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו – ישראל
קטגוריה:פרשת הצוללות וכלי השיט