מדרש שם

מדרש שם הוא הסבר למקורו או למשמעותו של שם פרטי של אדם או של מקום.

מדרשי שם בתנ"ך
בתורה ניתנו מדרשי שם רבים, כהסבר לשמותיהם של גיבורי התורה;

לשמו של כל אחד מבני יעקב ניתן הסבר על ידי אמו. כך, למשל, מוסבר שמו של לוי: 

לעיתים משקף מדרש השם אירוע שקרה טרם הולדתו או בראשית ימיו של בעל שם זה:
 שמו של משה מוסבר: 
 בהוראת האל לאברהם  ברור שהשם יצחק נובע מהתיאור שני פסוקים קודם לכן: . מדרש בראשית רבה מציע הסבר אחר: "יצא חוק לעולם"

לעיתים תולה מדרש השם את אופיו של האדם בשמו:
 בפיה של אביגיל, אשתו של נבל הכרמלי, ישנו מדרש שם לבעלה: .
 על דלילה נאמר במסכת סוטה: "תניא, רבי אומר: אילמלא נקרא שמה דלילה - ראויה הייתה שתיקרא דלילה: דילדלה את כחו, דילדלה את לבו, דילדלה את מעשיו"

לעיתים ניתנים לגיבורי הסיפור שמות המלמדים על אחריתם (ולכן כנראה אינם השמות שניתנו להם בעת היוולדם). בניהם של אלימלך ונעמי קרויים  - שמות המלמדים על אחריתם. אף שמו של "הבל" מרמז על אחריתו המוקדמת.

מדרשי שם בפרשנות
פרשני המקרא משתמשים לעיתים במדרש שם למטרות פרשניות. כך, למשל, הפירוש לפיו המיילדות שפרה ופועה הן יוכבד ומרים, מסביר: "שפרה - זו יוכבד, ולמה נקרא שמה שפרה? שמשפרת את הולד. דבר אחר: שפרה - שפרו ורבו ישראל בימיה. פועה - זו מרים, ולמה נקרא שמה פועה? שהייתה פועה (ומוציאה את הולד). דבר אחר: פועה - שהייתה פועה ברוח הקודש, ואומרת: עתידה אמי שתלד בן שמושיע את ישראל".

ראו גם
 שם המעיד על בעליו
 אטימולוגיה
 אונומסטיקה

לקריאה נוספת
 משה גרסיאל, מדרשי שמות במקרא, רמת גן, רביבים, תשמ"ח.
 ד. מ. [דוד מנדל] הרדוף, מלון ומפתח למדרשי השמות התכנ"כיים באגדה, הוצאת יזרעאל, תל אביב, 1960
 יצחק היינמן, דרכי האגדה, הוצאת מאגנס, תשי"ד, עמ' 110–112.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:שמות
קטגוריה:אונומסטיקה
קטגוריה:טכניקות ספרותיות בתנ"ך