קבר אסתר ומרדכי

קברי מרדכי ואסתר הוא נושא שנוי במחלוקת. מקום קבורתם של מרדכי ואסתר אינו מתואר במגילת אסתר, וקיימים מספר אתרים המכונים כך. המרכזיים שבהם הם אתר קבורה בהמדאן שבאיראן וקבר עתיק ביישוב ברעם בישראל.

 מיקום קבורתם של אסתר ומרדכי 
 איראן 
מיקום: 

קבר מרדכי ואסתר בהמדאן נזכר לראשונה בכתבי בנימין מטודלה (1170 לערך) בחמדן (המדאן) אשר בפרס (איראן).

יעקב השליח (1258–1270 לערך), מציין את קברי מרדכי ואסתר ב"פרס ומדי". אמנם הוא גם מציין את קבר אסתר בברעם.

המאוזוליאום הממוקם בהמדאן (בפרסית: آرامگاه استر و مردخای) (אחמתא התנ"כית שהייתה אחת מערי הבירה של המלכים האחמנים. שמה של העיר בפרסית עתיקה היה הַנְגְמַתַנַא) שבאיראן, לפי מסורת יהודי פרס שוכנים בו אסתר המלכה ומרדכי היהודי. האתר משמש כמקום עלייה לרגל עבור היהודים במדינה.
קיימות מספר הערכות לגבי מיקום הקבר המדויק. על-פי מסורת יהודי איראן, לאחר מותו של אחשוורוש וניסיונות תומכי המן להרוג את אסתר ומרדכי, השניים נמלטו להמדאן, שם פעלה קהילה יהודית גדולה, לצורכי הגנה. שם השניים גם מצאו את מותם בשיבה טובה.

קבריהם של אסתר ומרדכי ממוקמים במערת קבורה שבה שתי מצבות עץ גדולות המכוסות בפרוכות. המצבה הימנית מיוחסת לאסתר ועליה רשום "זה הארון אשר בו נקברה אסתר הצדקת"; ואילו השמאלית היא של מרדכי ועליה נרשם, לצד אילן היוחסין שלו, לאמור "זהו ארון הקודש של מרדכי הצדיק". ברווח שבין שתי המצבות ניצבת אבן המכסה בור עמוק, שעל פי אחת המסורות מוביל לירושלים. מעל מערת הקבורה הוקם מבנה לבנים במהלך המאה ה-16 או ה-17 ומעליו מגדל מעוגל. במבנה חדר קטן השוכן בסמוך לקברים ומשמש כחדר תפילה, וכן אולם גדול המשמש לעריכת אירועי בר מצווה, בריתות ועוד, וכן לקריאת מגילת אסתר בפורים:

הקירות סביב הקברים מעוטרים בפסוקים: ,  ועוד. בכניסה לקבר מוצב שומר מטעם השלטון וכל הבאים נדרשים להסיר את נעליהם. לא ברור אם הדרישה נובעת מכך שקבר מרדכי ואסתר הפך למקום קדוש גם עבור המוסלמים, או בשל כתובת נוספת על אחד הקירות, לאמור .

בשנת 1891 הקבר תואר כמורכב מחדר או תא פנימי וחיצוני ומעליו כיפה בגובה של 50 רגל (כ-16 מטרים). הכיפה הייתה מכוסה באריחים כחולים, אך מרביתם נפלו ממנה. מספר קברים של יהודים ממעמד גבוה מוקמו בחדר החיצוני.

בשנת 1970 רכשו יהודי איראן את המבנה בסיוע השאה, מוחמד רזא שאה פהלווי וממשלתו.
בשנת 2020 דווח על הצתת המבנה. ובשנת 2024 הושלכו לעברו פעם נוספת בקבוקי תבערה.

 מנהגים 
בעבר נהגו להדליק נרות במבואה, אולם לאחר שהדבר גרם לשרפה במקום, המנהג הופסק. עד היום נוהגים להתפלל במקום למציאת זוגיות מוצלחת כמו לערוך לצד האתר חתונות.

 כתר אסתר 
על פי מסורת מקומית של יהודי המדאן, במשך שנים רבות שכן בחלק העליון של הכיפה, בתקרה הפנימית, חפץ בעל מראה דמוי קן או ביצה. לפי עדותם, בראשית המאה ה-20 הגיע לאתר נציג צרפתי שביקש משומר המקום לבדוק את תכולת החפץ. במהלך הבדיקה התגלה כלי חרס שהכיל תכשיטים וכתר המעוטר בפנינים ואבנים טובות, אשר נלקח על פי הטענה למוזיאון הלובר בצרפת. לטענתם, בעקבות האירוע, קהילת יהודי המדאן הגישה תלונה למלך נגד השומר בטענה שאפשר ביזת האתר, והשומר נכלא. המסורת המקומית מזהה כתר זה עם כתרה של אסתר המקראית.

 אתר מורשת 
בשנת 2008 הכריזה ממשלת איראן על המקום כאתר מורשת לאומית. בשנת 2011 לאור מחאה ציבורית הכריזו בממשלה כי הקברים אינם עוד אתר ממלכתי והסירו את השמירה מעליהם, כשסטודנטים מאיימים להורסם "כגמול נגד היהודים שהורסים את מסגד אל-אקצא, ושואת 77,000 האיראנים המתוארת במגילת אסתר".

במסגרת ועידת המורשת העולמית ה-46 שהתכנסה בניו דלהי בשנת 2024 הוכרז המרכז ההיסטורי של המדאן, הכולל את האתר ההיסטורי של העיר אחמתא וגם את קבר אסתר ומרדכי, כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.

 קבר אסתר בישראל 
מיקום ביער ברעם: 
שמאל|ממוזער|200px|המקום בעל המסורת העממית בו מצוין מקום קבורתה של אסתר (ומרדכי) בברעם

מנחם החברוני (1215 לערך) מציין במהלך ביקורו בגליל את קברה של אסתר בברעם, וכי על פי מסורת יהודית, היא הורתה עוד בחייה לבנה, כורש, להביאה לקבורה בארץ ישראל. גם עולי רגל מאוחרים יותר הזכירו את האתר וציינו כי נערכו בו הילולות מיוחדות בשושן פורים.

בשנות ה-80 טענה "האגודה למען הצלת קברי הצדיקים" כי איתרו את הקבר. הם ציינו את קברם של מרדכי ואסתר ליד קיבוץ ברעם בגליל העליון, ובמקום אף נהוג היה לערוך את חגיגות פורים. המקום התקבל במהרה על ידי הציבור ללא כל הוכחה מחקרית. במקום הונח לוח אבן פשוט המודבק על גל אבנים, שעליו הכיתוב "מקום קבורת מרדכי ואסתר זיע"א", אף-על-פי שעולי הרגל לא הזכירו את קברו של מרדכי כלל. חוקרים מסוימים מצביעים על טעות זו (שלכאורה נגרמה עקב קברה של אסתר באיראן יחד עם מרדכי) כדי לפקפק במיקום זה של הקבר.

בשנת 2007 אגודת "אהלי צדיקים" איתרה את מקום הקבר באתר אחר, בכניסה הדרומית ליישוב ברעם. המקום זוהה על פי עולי רגל ומפות עתיקות, המעידים שקבר אסתר נמצא בסמוך לקברם של מר זוטרא, נחמן קטופא ואביו, וזאת בסיוע החוקרים יוסי סטפנסקי, ישראל הרצברג וישראל מאיר גבאי. כנגד הדעה שקברה של אסתר נמצא במיקום שהוחזק בו עד אז, הביאו אנשי האגודה הוכחות היסטוריות שקברה של אסתר רחוק מנחל צבעון, ואין שום עדות המצביעה על הקבר שם או באזור כולו.

יוסף דמונטנייא (1481 בקירוב) מציין את קברה של אסתר בצפת.

רבי נתן מברסלב מציין ששמע כי אסתר נקברה במתחם קברי האמהות בטבריה, אך הסתפק באמיתות הדברים.

רבי יצחק בר מוסא מציין את קברה של אסתר ב"עורבא" (כיום עוורתא).

רבי מנחם מנדל ראבין מציין את קברה של אסתר בגוש חלב.

 לקריאה נוספת 
 מנחם שמואל הלוי, מצבת מרדכי ואסתר: אשר בעיר שושן (המדאן) פרס, ירושלים: דפוס התחיה, 1931.

 קישורים חיצוניים 

 .
 .
 .
 קבר מרדכי ואסתר באיראן: תפילה אחרונה על הציון?, באתר "כיכר השבת".
 אסתר המלכה - איראן או ברעם?, באתר "הידברות".
 .
 "קבר מרדכי ואסתר (כולל סרטון יוטיוב)", באתר Iranian.com 
 .


 הערות שוליים 

קטגוריה:מגילת אסתר
קטגוריה:אתרי מורשת של יהודי איראן ופרס
אסתר ומרדכי
אסתר ומרדכי
קטגוריה:אתרי עלייה לרגל (יהדות)
קטגוריה:איראן: מבני דת
אסתר ומרדכי
אסתר ומרדכי
קטגוריה:פרובינציית המדאן: מבנים