ברכת שככה לו בעולמו

ברכת שככה לו בעולמו היא ברכה מברכות הראייה. ברכה זו נתקנה בעת מפגש עם אדם נאה מאוד או בעת מפגש עם בעל חיים או צמח היפים באופן מיוחד ומעוררים התפעלות ממראם.

 מקור הברכה 
ברכה זו נזכרה ב, שם נאמר כי יש לברך כשרואה בריות או אילנות טובות: .

וכן נזכרה בתלמוד ירושלמי: .

 להלכה 
נחלקו הפוסקים, האם יש לברך ברכה זו בשם ומלכות, או ללא שם ומלכות, כפי שמופיע במקורות הקדומים; וכן נחלקו, האם יש לברך כיום ברכה זו.

המצדדים בברכה ללא שם ומלכות מנמקים זאת בכך שההגדרה ל"בריות נאות" היא סובייקטיבית ותלויה בהרגשתו של המברך, ואין ברכות כאלה במקומות אחרים. לעומתם, המצדדים בברכה עם שם ומלכות מטוענים שכל ברכה שאינה נאמרת בשם ומלכות אינה נחשבת לברכה כלל, וממילא, גם כאשר תיקנו את הברכה הזאת, התכוונו שיש לברכה בשם ומלכות.

להלכה, פסק השו"ע כי , וכי אין לברך ברכה זו פעם נוספת אלא אם כן ראה בריה נאה יותר ממנה. בניגוד לשיטתו, פסקו ה"חיי אדם" וה"משנה ברורה", ושער הציון לג. שבימינו אין לברך את ברכה זו בשם ומלכות, כי אין אנו מעריכים כאשר אנו רואים בריה יפה. הרב עובדיה יוסף והרב אליעזר מלמד סבורים שיש לברך ברכה זו כיום בשם ומלכות.

 ברכה על דברים האסורים על פי ההלכה 
מהפסוק "ובוצע ברך - נאץ ה'" לומדים שאין לברך ברכת השבח על דברים שבאו לעולם באיסור, כך שלמשל אין לברך ברכת שהחיינו על פירות כלאיים. על פי כלל זה, נחלקו הפוסקים האם מותר לאדם לברך בראותו ממזר נאה. הרב יעקב עמדיןח"א סג כתב לברך, והרב ישראל יעקב חגיזח"א ס, רסה כתב שלא לברך, וכך הכריעו הרב עובדיה יוסף והרב אליעזר מלמד.

במסכת עבודה זרה מסופר על רבן גמליאל, שראה אישה גויה נאה ביותר ואמר: . והקשו בתלמוד על רבן גמליאל מאיסור הסתכלות בערווה. וענו בתלמוד, שרבן גמליאל ראה את האשה במקרה, כאשר פנה מרחוב אחד לרחוב אחר, ולא הספיק לעצום את עיניו.

קישורים חיצוניים
 על ההבדלים בין ברכת האילנות לברכת שככה לו בעולמו באתר מכון התורה והארץ.

 הערות שוליים 

קטגוריה:ברכות הראייה