פתרון בעיות

ממוזער|200 פיקסלים|ציור של הצייר פליקס דיוג (Felix Diogg), 1791
פתרון בעיות הוא תהליך מנטלי שמטרתו התגברות על מכשולים העומדים בפני השגת מטרה מסוימת.

יכולת פתרון הבעיות מתאפשרת הודות לאינטראקציה מורכבת בין הקוגניציה למטא-קוגניציה והיא מקושרת לתפקודים הניהוליים.
פתרון בעיות יכול להיות תוצר של צורות רבות של חשיבה יצירתית, שכן לעיתים קרובות היא מתעוררת מתוך הצורך להתמודד עם בעיה כלשהי. יש הטוענים כי חשוב יותר ללמוד כיצד ניתן לפתור בעיה כלשהי, מאשר להגיע לפתרון של בעיה ספציפית.
יכולת פתרון בעיות יכולה לסייע בשלב התכנון והביצוע של תוכנית פעולה.

היבטים קוגניטיביים

מגבלת הקיבולת של זיכרון העבודה יוצרת את הקושי לעבד מספר רב של פרטי מידע בו זמנית ולפתור בעיות.
עם זאת, ניתן להשתמש במיומנויות חשיבה כדי להתגבר על מגבלה זו. לדוגמה: אחת הדרכים להתגבר על מגבלת הקיבולת היא קיבוץ מספר בלתי מוגבל של פריטים ליחידת משמעות בודדת המכונה "גוש" (Chunk). דרך נוספת לפתרון בעיות מורכבות היא על ידי פירוקן לבעיות משנה, כך שניתן לטפל בכל אחת מהן בנפרד ולאחר מכן לצרף אותן לצורך יצירת הפתרון השלם.
בהתאם לכך, אנשים בעלי יכולת מטא קוגניטיבית נוטים להיות טובים יותר בפתרון בעיות.

לחשיבה מסתעפת, הכוללת המצאה של פתרונות מרובים עבור בעיה או מטלה מסוימת, יש חשיבות מרכזית ביכולת לפתור בעיות.
כמו כן, נדידת מחשבות יכולה לתרום ליצירתיות בפתרון בעיות, על ידי הגברת התועלת היצירתית של מרווחי האינקובציה.

אסטרטגיות לפתרון בעיות
אלגוריתם הוא דרך שיטתית (כלומר כזו שצעדיה מוגדרים היטב) לביצוע של משימה מסוימת, על נתונים, במספר סופי של צעדים. האלגוריתם יכול להיות מאוד מדויק, אך גם לגזול זמן ומשאבים מרובים. לעומתו היוריסטיקה היא כלל חשיבה פשוט, מעין כלל אצבע המבוסס על הגיון פשוט או אינטואיציה, המציע דרך קלה ומהירה לקבלת החלטות ופתרון בעיות, ללא התעמקות ובמחיר דיוק נמוך. על כן לשימוש באלגוריתם יש יתרון במקרים בהם ישנה חשיבות רבה לדיוק ולהיוריסטיקה יש יתרון במקרים בהם המהירות יותר חשובה.

במקרים רבים עבור התמודדות מול מצבים חדשים אין מספיק מידע כדי להשתמש באלוגריתם או היוריסטיקה ולכן נדרשת אסטרטגיה שונה.
ניסוי וטעייה היא דרך לפתרון בעיה באמצעות ניסוי פתרונות שונים לבעיה עד לקבלת פתרון נאות.
יכולת הפשטה מאפשרת לאדם להשתמש בסמלים כדי להעלות חלופות שונות לפתרון בעיה, ללא צורך לנסות כל אחת מהן באופן מעשי.

השפעות על יכולת פתרון בעיות
ממוזער|משחק השחמט מצריך יכולת פתרון בעיות

יכולת פתרון הבעיות מושפעת מהתפקודים הניהוליים.

בהתאם לכך, פגיעה בתפקודים הניהוליים עלולה לגרום להנמכה ביכולת פתרון הבעיות.
פגיעה בתפקודים ניהוליים יכולה להיגרם כתוצאה מהפרעה נוירו-התפתחותית, כמו הפרעת קשב ריכוז והיפראקטיביות שההנמכה בתפקודים ניהוליים היא מאפיין מרכזי שלה.
היא יכולה להיגרם גם כתוצאה ממצבים רגשיים כמו דיכאון וחרדה.

באותו האופן ניתן גם לשפר את יכולת פתרון הבעיות על ידי פיתוח התפקודים הניהוליים.
למשל, אימון אישי הוא תהליך שמערב בין היתר גם פיתוח של תפקודים ניהוליים ויכולת פתרון בעיות.
קבוצה של אנשים יכולה לגייס מגוון רחב של ידע וכשרים שלא בהכרח יהיו מצויים אצל האדם הבודד. על ידי כך העבודה בקבוצה מעלה את איכות פתרון הבעיה ומונעת הטיות.

משחק השחמט, כמו משחקים נוספים, יכולים להיות כלי ללימוד מיומנויות בפתרון בעיות.

ראו גם
 אינטליגנציה זורמת
 טראבל שוטינג
חרדה פרודקטיבית
 סבלנות
 ריגורוזיות
 רב-תחומי

קישורים חיצוניים

 Gabe Zichermann: How games make kids smarter – הרצאה מאתר TED  אודות ההשפעה של משחוק על למידה ואינטליגנציה - העתיד המהנה. כיצד המשחק יכול לעזור לפיתוח יכולת פתרון בעיות.
 Alex Wissner-Gross: A new equation for intelligence – הרצאה מאתר TED על הגדרת האינטליגנציה כשאיפה למיקסום אפשרויות עתידיות 
 Cognition: How Your Mind Can Amaze and Betray You - הסבר על נפלאות הקוגניציה, מגבלותיה והשפעתה על יכולת פתרון הבעיות מתוך Crash Course Psychology 



הערות שוליים

*