נעמה (מיתולוגיה)

נעמה היא דמות שֵׁדָה במיתולוגיה היהודית, המקושרת לפעמים עם נעמה, אחות תובל-קין, המוזכרת בספר בראשית.בראשית, פרק ד', פסוק כ"ב היא נחשבת לאחת מעוזרותיה של לילית, ולאחת מארבע אימהות השדים, ואף מוזכרת כ"אם כל השדים" וכאימו של אשמדאי, מלך השדים.זוהר חדש, בראשית, פַּרְשְׁתָא ח, דף לא א. בדומה ללילית, היא נחשבת שדה פתיינית, המפעילה את קסמיה על גברים.

 משמעות שמה 
מספר הסברים שונים, ואף סותרים, ניתנו לשם נעמה. הוא מופיע בכמה מקומות במקורות, עבור נשים שונות. לכן ניתן לשער שלא כל המשמעויות יתאימו לכל אחת מהדמויות.
הסבר אחד לשם נעמה מתקשר לנועם ונעימות, במובן 'מי שמעשיה נעימים'. הסבר אחר קושר את השם עם נגינה, שהנעימה במנגינות לכוכבים, כלומר מציע שעסקה בעבודת אלילים.בראשית רבה, פרשה כ"ג. הסבר נוסף מדבר על יופייה הרב, וכאן נכנס גם מובן שדי, כיוון שיש שזיהו את נעמה עם אותן נשים יפיפיות שבפרק בראשית ו', גרמו למלאכים לבחור לרדת לארץ ולחיות איתןזוהר חדש, דף צט א: "וַיִּרְאוּ בְנֵי-הָאֱלֹהִים אֶת-בְּנוֹת הָאָדָם, כִּי טֹבֹת הֵנָּה; וַיִּקְחוּ לָהֶם נָשִׁים, מִכֹּל אֲשֶׁר בָּחָרוּ".ספר בראשית, פרק ו', פסוק ב'.

 דמותה של נעמה 
נעמה מופיעה בספר הזוהר כאחת מארבע אימהות השדים, בנוסף ללילית, מחלת ואגרת, ומוזכרת ספציפית כאמו של מלך השדים אשמדאי. היא מצומדת פעמים רבות עם לילית, ושתיהן מתוארת כשדות פתייניות, המובילות גברים לחטא, וכן כסכנה לתינוקות כיוון שהן יכולות לגרום מוות עריסה.זוהר, בראשית ב'.

אמצעי הפיתוי המזוהה עם נעמה הוא חלומות. היא מופיעה בחלומותיהם של גברים וגורמת להם עוררות מינית. העוררות יכולה להתבטא במחשבות מיניות, המוגדרות בהלכה כהרהורי עבירה ולגרום לקרי לילה או אוננות ובכך להוצאת זרע לבטלה, שנתפסת כחטא ביהדות. בנוסף, העוררות המינית יכולה לגרום לגבר לחוש תשוקה כלפי אשתו ולשכב עימה, וכיוון שנעמה היא שעוררה את התשוקה, הילד הנולד יהיה תחת שליטתה ושליטת לילית.ספר הזוהר, חלק א', דף נ"ה, עמוד א', ספר הזוהר, חלק ג', דף ע"ו, עמוד ב' במקרים אחרים, נעמה נוקטת גישה ישירה יותר, מפתה גברים ויולדת שדים לעולם בעצמה.זוהר, בראשית ב'

במדרשים תלמודיים מוזכרת נעמה כפילגשו של אדם הראשון לפני בריאת חוה (אם כי במקורות אחרים תפקיד זה מיוחס ללילית).

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:שדים יהודים