נחל עמל

נַחַל עָמָל (בערבית: العاصي, אל-עאסי, תרגום: "המוֹרֵד", תעתיק מדויק: אל-עאצי) שידוע גם כנחל האסי (ובקיצור האסי), הוא נחל איתן בעמק בית שאן. הנחל נובע מהמעיין עין עמל בגן השלושה (הסחנה), בטמפרטורה קבועה של 28.4 מעלות צלזיוס במשך כל השנה. משם זורם הנחל דרך השטח המאוכלס של קיבוץ ניר דוד (תל-עמל). אפיק הנחל נמשך לכיוון מזרח וצפון עד מפגשו עם נחל חרוד בסמוך לגשר קנטר.

מי הנחל מלוחים יחסית ואינם ראויים לשתייה או להשקיית גידולים חקלאיים, לפיכך הם מתועלים לאתר בו הם נמהלים במים מתוקים ממעיינות אחרים בעמק, ומשם מוזרמים לגידולים חקלאיים ביישובים רבים בעמק.

נחל עמל הוא חלק ממערך גדול של מעיינות ונחלים הזורמים בעמק המעיינות, בהם נחל חרוד ונחל הקיבוצים. בנחל אזור תחום לדיג.

 היסטוריה 
250px|ממוזער|שמאל|נחל עמל, 2011
250px|ממוזער|שמאל|נחל עמל, אוגוסט 2020
לפי מפת הקרן לחקר ארץ ישראל (PEF) מסוף המאה ה-19, נחל עמל היה הרחב ביותר מבין מספר נחלים סמוכים שזרמו מזרחה.

טרם הקמת הקיבוץ שפעו מעיינות עמק בית שאן ונחליו זרמו באופן לא מוסדר, ללא מדיניות ניקוז הקרקע מנגר עילי כך שלעיתים נוצרו ביצות. בדרומה של תל-שוק (שטח הקיבוץ כיום) הייתה ביצה, שאנשי הקיבוץ פעלו לייבשה. בתקופה זו סבלו המתיישבים מקדחת, ופעלו למיגורה.

לפי מפות מנדטוריות משנות ה-30 וה-40 של המאה הקודמת, נחל האסי זרם עד לבית שאן. כיום הנחל זורם עד לבריכות הדגים של הקיבוץ.

בסיור שערך יצחק בן-דור באזור עמק המעיינות ביולי 1937, הוא תיאר את נחל האסי והנחלים שבסביבתו כרחבי ידיים, וככאלה המסוגלים להכיל בתוכם מאות אנשים. בן-דור תיאר את מערכת ההשקיה שהתקינו בני הקיבוץ ששאבה מים מנחל האסי, ובסמוך לה בריכת מים גדולה שפותחה בידי הממשל הבריטי, והיוותה מקווה מים למעיינות הסביבה.

בתחילת דרכו, ב-1936, התיישבות הקיבוץ הייתה בגדה הדרומית של הנחל. ב-1939 נבנו מבני הבטון הראשונים בגדה הצפונית של הנחל. בשנת 1951 שתי גדות הנחל היו מיושבות.

בשנת 1944, תפוקת הנחל הייתה בין 3,000 ל-3,500 מ"ק לשעה, והוא השקה שדות של שבעה משקים שונים. בתקופה זו 50 אחוזים ממי הנחל היו שייכים לקרן קיימת לישראל, והשאר לערביי האזור. רוב המים השייכים לקרן קיימת שימשו לבריכות דגים ולשדות פלחה.

באותה תקופה, אופן חלוקת הנחל ומימיו בצורה לא נכונה למשקים השונים ולתושבי האזור, יחד עם העובדה שאפיק הנחל ותעלותיו לא היו מסודרים מספיק, גרמו לכך שכחצי מכמות המים אבדה בדרך מהמעיין ועד לאזורי ההשקיה. בשל כך הקימה המועצה האזורית גלבוע "ועדה לענייני האסי", שמטרתה הייתה לחלק את המים לשימוש תושבי אזור בית שאן.

בשלב מאוחר יותר, שנים לאחר ההתיישבות סביב הנחל, בוצע פיתוח סביבתי וצופו מקטעים של דופנות הנחל בבטון, דבר שהעניק למקטע הנחל העובר בקיבוץ את צבעו התכול הייחודי.

 המאבק על גישה לנחל 

החל מ-2012 מתנהל מאבק ציבורי בישראל למען מתן גישה חופשית לציבור, לקטע מנחל עמל, העובר בשטח קיבוץ ניר דוד.

גלריה

 קישורים חיצוניים 

הערות שוליים

עמל
קטגוריה:עמק בית שאן
קטגוריה:ניר דוד (תל-עמל)