מאד

מאד (בהונגרית: Mád, במקורות היהודים נקראת לעיתים מאדע) הוא כפר בצפון-מזרח הונגריה, במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן. הכפר נמצא באזור הידוע בתעשיית היין של טוקאי. עד לימי השואה הייתה בכפר קהילה יהודית שנודעה בשל רבנים ידועי שם שכיהנו בה. מאד היא נקודת המוצא והסיום של דרך רבני הפלאים (הונגריה).
ממוזער|בית הכנסת בעיר

 קהילה יהודית
היסטוריה
תעודות מראות על הימצאות יהודים באזור כבר במאה ה-17. מהמאה השמונה עשרה ידוע על קהילה יהודית מסודרת בכפר. היהודים עסקו בעיקר בתעשיית היין, שהייתה מפותחת באזור. מקצתם היו בעלי כרמים ומקצתם עסקו בייצור ומסחר ביין. 

בית כנסת מפואר נבנה במאד בסוף המאה ה-18 והוא קיים עד היום. 
ימין|ממוזער|250px|פנים בית הכנסת
עם פרוץ שואת יהודי הונגריה, רוכזו היהודים בבית הכנסת המקומי, ומשם הועברו  לעיר שאטוראליאויהיי, ומשם נשלחו ברכבות לאושוויץ שם נספו רובם. לאחר המלחמה חזרו מעט יהודים לכפר אך לאחר זמן קצר עזבוהו.

מניין היהודים
 שנה כמות יהודים כלל האוכלוסייה184080018808823,471189089019107291920547193037019413043,528

רבני הקהילה
על אף היותה של קהילת מאד קהילה קטנה, היא נודעה ברבנים ידועי שם, שלחלקם יצא שם ברחבי הונגריה כולה ואף מעבר לה. 

הרב הראשון של הקהילה שידוע לנו היה הרב משה ואהל, שנפטר שם בכ"ד באב ה'תקנ"ט, הרב משה ליטמן, הרב צבי הרש. משנת ה'תקס"ט כיהן כרב המקום בנו של הרב משה ואהל, הרב ישראל עוזר ואהל, עד לפטירתו בא' בשבט ה'תק"ף. לאחר פטירתו, מונה כרב המקום הרב עמרם רוזנבוים. 

רבה של הקהילה בין השנים 1842 ו-1861 היה רבי נתן פייטל רייניץ (אבי משפחת הרבנים לבית רייניץ, ומחותנו של הרב אשר אנשיל יונגרייז מצ'נגר). 

לאחריו, בין השנים 1861 ל-1881 פעל במקום הרב עמרם בלום, מחבר שו"ת בית שערים. הוא גם עמד בראש הישיבה שהייתה במקום עוד מתקופת רבנותו של סבו – ר' עמרם חסידא – שעלה להתיישב בצפת. 

לאחריו נתקבל כרב יליד המקום – הרב אברהם יהודה הכהן שוורץ, מחבר שו"ת קול אריה. הוא היה רב המקום עד פטירתו בשנת 1883. לאחריו שימש ברבנות בנו, גם הוא יליד מאד – ר' נפתלי הכהן שוורץ, מחבר שו"ת בית נפתלי. גם הוא כאביו עמד בראש הישיבה במקום עד פטירתו הפתאומית בשנת 1897. 

אחריו היה רב המקום – הרב מרדכי יהודה ליב וינקלר, מחשובי הרבנים במרכז אירופה באותה תקופה. בימיו הגיעה הישיבה במאד לשיא גדולתה. הוא שימש כרב המקום וכראש הישיבה עד פטירתו בהיותו זקן מופלג בשנת 1932. 

לאחריו היה רב המקום הרב חיים צבי אהרנרייך, מחבר שו"ת קב חיים, עד פטירתו בשנת 1936. החליף אותו בנו הרב משה לייב אהרנרייך שנספה בשואה.

 ילידי המקום 

 שאנדור לוי (1906 – 1929) היה יהודי-הונגרי. נפטר במאסר בבית הסוהר.
 ארתור פטרי, עד 1899 פצאואר- Patzauer ( 1873 – 1918 או לפני כן) היה עיתונאי, משורר יהודי-הונגרי.

לקריאה נוספת
פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 341-342
מאד, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 202-204. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944),

קישורים חיצוניים


 הקהילה היהודית של מאד, ירושלים תשל"ד. גרסה מקוונת מאתר הספרייה הציבורית של ניו יורק.  
 בית הכנסת במאד באתר YouTube
 תמונות מבית הכנסת במאד
 תרגום לאנגלית של הערך על מאד מתוך פנקס הקהילות בהוצאת יד ושם
 רשימת חללי השואה בני קהילת מאד.



הערות שוליים

קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן