יהודי עם מטבעות

200x200px|ממוזער|יהודים אוחזים בגרוש אחד (פולין)
יהודי עם מטבעות (בפולנית: Żyd z pieniążkiem) הוא פסלון, ולעיתים תמונה, הקיים בפולין המודרנית. התמונה או הפסלון הם של אדם יהודי מבוגר הסופר מטבעות. תמונות אלה של היהודי הזקן עם המטבעות שכיחות  בפולין המודרנית, הן נמכרות בחנויות רבות ונחשבות בקרב הפולנים כקמע שמביא להצלחה פיננסית.

מאפיינים

יהודי עם מטבעות מציג לרוב אדם יהודי מבוגר, מזוקן, המבטא דמות סטריאוטיפית של היהודים שהם בעלי עושר רב, זקן, פאות, כיפה וקפוטה. יתר על כן, ניתן להבחין גם בתמונות שבהן נראה יהודי עם ספר חשבונות, כמו גם עם ארנק המלא בזהב, כשלצידו נר או מנורה, כאשר לעיתים התמונה ממוסגרת במסגרת זהב.

תמונה זו החלה לצבור פופולריות בתחילת המאה העשרים,  וכבר הפכה להיות חלק מהתרבות העממית הפולנית. התמונה, מייצגת דעות קדומות על יהודים, לפיהן היהודים מצליחים כלכלית ויש באמתחתם כסף רב.

ישנן אמונות טפלות שלפיהן צריך לתלות את התמונה במבואה או במסדרון, משמאל לדלת הראשית של הבית. אמונה טפלה נוספת, גורסת שיש להפוך את התמונה בשבת.

משמעות תרבותית
ערב מלחמת העולם השנייה (1939) מנתה יהדות פולין יותר מ-3 מיליון בני אדם, שהיוו קרוב ל-10% מכלל האוכלוסייה. דעות אנטישמיות היו נפוצות בקרב פולנים. בשואה נרצחו מרבית יהודי פולין, ורבים אחרים ברחו והיגרו מהמדינה במהלך המלחמה ובשנים שלאחריה. כיום מוערך מספרם של היהודים בפולין בעשרות אלפים לכל היותר, ושיעורם באוכלוסייה זניח; אך למרות זאת, אנטישמיות ודעות קדומות כלפי יהודים עודם קיימים כיום בזרם המרכזי ובקרב הכמורה.

על פי האנתרופולוגית יוהנה טוקרסקה-בקיר, התמונה של היהודי מהווה חלק מהתרבות העממית הפולנית. השילוב של יהודי וכסף מקושר לסטריאוטיפ האנטישמי המאשים את היהודים בניצול והונאה של הציבור הנוצרי. הדמות השלילית של היהודי המוצגת בתמונה הופכת, על פי אמונות תפלות, להיות מקור של "כוח" לבעליו, אם נוהגים בה כראוי (תלייה של התמונה במקום הנכון, הנחת מטבע על מסגרתה וכו').

פעולות אלה הן גם חלק מאמונה סלאבית המאמינה בכך שטיפול נכון בגמדים ושדים, יגרום לשגשוג, אך יכול גם להביא לאסון.

עצם קיומם של אמונות טפלות גורם לטיפוח הסטריאוטיפים השליליים, והתמונה של יהודי עם מטבעות היא חלק ממסורת אנטישמית שהביאה לדה-הומניזציה של הזהות היהודית.

ישנם אנתרופולוגים המקשרים את התמונה לאמונות הטפלות הקשורות לתקופת השואה, בה היהודים היו צריכים למסור את רכושם לפולנים כדי להסתתר מהנאצים.

 תערוכת "יהודים, כסף, מיתוס" 
ממוזער|"יהודה מחזיר את שלושים שקלי הכסף", רמברנדט |200x200 פיקסלים
ממוזער|הקריקטורה האנטישמית על  יצחק מנוריץ'|200x200 פיקסלים
בשנת 2019 הוצגה במוזיאון היהודי בלונדון התערוכה "יהודים, כסף, מיתוס" , שנערכה בשיתוף פעולה עם מכון פירס לחקר האנטישמיות  באוניברסיטת לונדון. התערוכה התחקתה אחר שורשי הרעיונות המייחסים ליהודים חמדנות חריגה ואובססיה לממון החל מראשית הנצרות. לדברי האוצרת ג'ואן רוזנטל, מטרתה הייתה להפריך מיתוסים נפוצים בדבר השפעה יהודית זדונית על אירועים עולמיים או משיכה טבעית כביכול לצבירת הון.

בין המוצגים הבולטים בתערוכה נכללה יצירתו של רמברנדט משנת 1629, "יהודה מחזיר את שלושים שקלי הכסף", שהושאלה מאוסף פרטי, וכן איור של איש הכספים יצחק מנוריץ' המופיע במסמך מס אנגלי משנת 1233 ונחשב לקריקטורה האנטישמית העתיקה בעולם. התערוכה הציגה כיצד המוסכמה האמנותית לתיאור יהודים בעלי אפים נשריים וזקנים מדובללים התגבשה במאה ה-13 כחלק מייצוג חטא החמדנות, ובחנה גם תופעות מודרניות כמו פסלוני "יהודי עם מטבע" שהתפתחו בפולין בשנות ה-90 כקמעות למזל ולעושר.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:אנטישמיות בתרבות
קטגוריה:סטריאוטיפים ודעות קדומות
קטגוריה:פולין: תרבות