פרידריך שלגל

קרל וילהלם פרידריך שלגל (בגרמנית: Karl Wilhelm Friedrich Schlegel; 10 במרץ 1772 – 12 בינואר 1829) היה משורר גרמני, מבקר אמנות ומלומד. לצד אחיו הגדול  אוגוסט וילהלם פון שלגל היה מבקר מוביל ברומנטיקה של ינה.

 חייו ועבודתו 
קרל פרידריך פון שלגל נולד בהנובר. אביו יוהאן אדולף שלגל היה כומר ומשורר. הוא למד משפטים בגטינגן ולייפציג אבל, בסופו של דבר, הקדיש עצמו למחקרי ספרות. הוא פרסם ב-1797 את הספר היוונים והרומאים (Die Griechen und Römer) ואחריו היסטוריה של שירת היוונים והרומאים (Geschichte der Poesie der Griechen und Römer) (1798). בינה, בהיותו פרופסור שלא מן המניין (Privatdozent), היה יחד עם אחיו בין מייסדי כתב העת "אתנאום" (Athenaeum)  1798–1800). הוא תרם לכתב העת פתגמים ומאמרים שבהם מובעת בצורה הברורה ביותר העמדה של האסכולה הרומנטית. ביֶנה גם כתב את הרומן, אותו לא סיים, לוסינדה (1799) שהוא מעניין כניסיון להעביר לתורת מוסר מעשית את הדרישה הרומנטית לחירות אישית מלאה. כמו כן כתב את אלארקוס (Alarcos) (1802), טרגדיה שבה שילב, בלי הצלחה רבה, יסודות קלאסיים ורומנטיים. הרומן לוסינדה שבו הלל את האיחוד בין אהבה חושנית ורוחנית כאלגוריה של הארוס הקוסמי האלוהי עורר שערורייה גדולה בשל האופי האוטוביוגרפי הברור שלו. דבר זה תרם לכישלון הקריירה האקדמית בינה.

ב-1802 הוא נסע לפריז שם היה לו חוג מכרים, ביניהם היינריך כריסטוף קולבה (Heinrich Christoph Kolbe) והוא ערך שם את כתב העת "אירופה" (Europa). הוא הרצה על פילוסופיה והמשיך בלימודי המזרח. תוצאות למחקריו אלה כלולות בספרו על השפה וחכמת ההודים (Über die Sprache und Weisheit der Indier) (1808). באותה שנה המירו הוא ואשתו דורותיאה, בתו של משה מנדלסון, את דתם מפרוטסטנטיות לקתוליות. מאז התנגד יותר ויותר לעקרונות של חירות פוליטית ודתית. הוא עבר לווינה ב-1809 ומונה למזכיר חצר המלכות במטה של הארכידוכס קרל.

בתקופה מאוחרת יותר היה יועץ לשכת הציר בשגרירות האוסטרית בפרנקפורט אבל ב-1818 הוא חזר לווינה.

בינתיים פרסם את אוסף ההיסטוריות (Geschichte) שלו ושתי סדרות של הרצאות: על ההיסטוריה החדשה (Über die neuere Geschichte) (1811) והיסטוריה של הספרות העתיקה והחדשה (Geschichte der alten und neuen Literatur) (1815). אחרי שחזר לווינה מפרנקפורט הוא ערך כתב עת בשם "קונקורדיה" והתחיל באיסוף כל כתביו (Sämtliche Werke). הוא נשא גם הרצאות שפורסמו מחדש בספרו פילוסופיה של החיים (Philosophie des Lebens) (1829). הוא נפטר ב-12 בינואר 1829 בדרזדן.

 הערכה 
לפרידריך שלגל מקום מכובד בהיסטוריה של הספרות הגרמנית. הוא ואחיו היו מנהיגי האסכולה הרומנטית שנבעו ממנה רוב הדעות הקובעות על תכונותיהם של ימי הביניים ועל השיטות לביטוי ספרותי. מבין שני האחים היה פרידריך, ללא ספק, הגאון המקורי יותר. הוא היה המייסד המקורי של האסכולה הרומנטית. לו, יותר מכל חבר אחר באסכולה, אנחנו חייבים את הרעיונות המהפכניים והמתפתחים שהשפיעו, בצורה כל כך עמוקה, על התפתחות הספרות הגרמנית בראשית המאה ה-19.

 מכתביו
 בעברית 
 פראגמנטים, תרגום ואחרית-דבר - טוביה ריבנר. תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1982.

 בגרמנית 
 Sämmtliche Werke. 10 Bde., Wien 1822–1825
 Sämmtliche Werke. 2. Original-Ausgabe, 15 Bde., 4 Supplementbände, Wien & Bonn 1846
 Ernst Behler, Jean-Jacques Anstett, Hans Eichner (Hrsg.): Friedrich Schlegel. Kritische Ausgabe seiner Werke. 35 Bde. (noch nicht abgeschlossen; Website), Paderborn u. a. 1958 ff.
 Abt. 1: Kritische Neuausgabe
 Abt. 2: Schriften aus dem Nachlaß
 Abt. 3: Briefe
 Abt. 4: Editionen, Übersetzungen, Berichte
 Ernst Behler (Hrsg.): Friedrich Schlegel. Studienausgabe. 6 Bde., ebd. 1988;
 Wolfgang Hecht (Hrsg.): Friedrich Schlegel. Werke. 2 Bde., Berlin / Weimar 1980.
 Schriften zur Kritischen Philosophie 1795 – 1805. Mit einer Einleitung und Anmerkungen hrsg. von Andreas Arndt und Jure Zovko, Meiner, Hamburg 2007, (Inhalt und Einleitung, Rezension)
 Vom ästhetischen Werte der griechischen Komödie, 1794
 Über die Diotima, 1795
 Versuch über den Begriff des Republikanismus, 1796
 Georg Forster, 1797
 Über das Studium der griechischen Poesie, 1797
 Über Lessing, 1797
 Kritische Fragmente („Lyceums“-Fragmente), 1797
 Fragmente („Athenaeums“-Fragmente), 1797–1798
 Lucinde, 1799
 Über die Philosophie. An Dorothea, 1799
 Gespräch über die Poesie, 1800
 Über die Unverständlichkeit, 1800
 Ideen, 1800
 Charakteristiken und Kritiken, 1801
 Transcendentalphilosophie, 1801
 Alarkos, 1802
 Reise nach Frankreich, 1803
 Geschichte der europäischen Literatur 1803/1804
 Grundzüge der gotischen Baukunst 1804/1805
 Über die Sprache und Weisheit der Indier, 1808
 Deutsches Museum, (als Hg.) 4 Bde. Wien 1812–1813, Camesina > s:Zeitschriften (Literatur)#DM|Zeitschriften Literatur
 Geschichte der alten und neueren Literatur, Vorlesungen, 1815

 לקריאה נוספת 
 מלכה לוקר, פני הרומאנטיקה: גרמניה, צרפת, אנגליה; מוסד ביאליק, תשכ"ב, עמ' 19–29.
 הקשר ההודו-גרמני: החיפוש של פרידריך שלגל אחר מוצא הגרמנים מהודו, מאת חן צורף-אשכנזי. תל אביב, 2005. (דיסרטציה)
 R. Haym, Die romantische Schule (1870); I. Rouge, F. Schlegel et la genie du romantisme allemand 1904
 R. Haym, Erläuterungen In F. Schiegels Lucinde 1905
 M. Joachimi, Die Weltanschauung der Romantik 1905(
 W. Glawe, Die Religion F. Schlegels (1906); E. Kircher, Philosophie der Romantik 1906
 M. Frank '"Unendliche Annäherung" Die Anfänge der philosophischen Frühromantik' 1997
 Andrew Bowie From Romanticism to Critical Theory. The Philosophy of German Literary Theory'' 1997 .

 קישורים חיצוניים 







 Schlegel, Friedrich von, 1841 
 Schlegel, Friedrich von, 1772–1829; Robertson, James Burton, 1800–1877, 1846 
 Friedrich Schiller|Schiller, Friedrich, 1759–1805; Körner, Christian Gottfried, 1756–1831; Simpson, Leonard Francis, translated 1849 
 Schlegel, Friedrich von, 1855 
 Friedrich von Schlegel, Ellen J . Millington, 1860 
 Samuel Paul Capen, 1903 
 Wilson, Augusta Manie, 1908 
 Calvin Thomas, 1913 

קטגוריה:סופרים גרמנים
קטגוריה:פילוסופים גרמנים
קטגוריה:מבקרי אמנות גרמנים
קטגוריה:רומנטיקה
קטגוריה:משפחת מנדלסון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לייפציג
קטגוריה:נוצרים רומים-קתולים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1772
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1829