סמואל אל-מוגרבי

סמואַל בן יחיא אל-מוגרבי בן עבאס (בערבית: السموأل المغربي; בשמו היהודי: שמואל בן יהודה אבן אבון; סביבות 1125 בבגדאד – סביבות 1180 במראע'ה שבמזרח אזרבייג'ן) היה מתמטיקאי, אסטרונום ורופא יהודי שהתאסלם בשנת 1163 לערך.

קורות חיים
בצעירותו סמואל למד עברית ולימודי דת, מתמטיקה, הנדסה ורפואה, וכבר אחרי בר המצווה החל משמש כמורה למתמטיקה.

אביו של סמואל היה ר' יהודה בן שמואל אבן-עבאס מפאס, מחבר הפיוט המפורסם "עת שערי רצון להפתח", שיש האומרים שהוא חיברו כאבל על ההתאסלמות של בנו. הוא אכן כותב בספרו "אפחאם אל-יהוד", שכאשר החליט להתאסלם כתב לאביו מכתב ובו בישרו על החלטתו. באותה תקופה היה אביו בחלב והוא היה בחסנכיף (כיום בטורקיה), ואביו יצא לפגוש אותו, ובדרכו, בהיותו במוסול, חלה ונפטר.

קודם להתאסלמותו היה תלמידו של המלומד היהודי ברוך בן מלכה, שהתאסלם בסוף ימיו.

 התאסלמותו 
באוטוביוגרפיה שכתב כנספח לספרו "אפחאם אל-יהוד" (إفحام اليهود, "השתקת היהודים"), הוא מספר על התהליך שהוביל אותו להתאסלם. לאורך הספר מדגיש אל-מוגרבי כי המניע העיקרי לרצונו להתאסלם היה רציונלי, בשל שורת ספקות שעלו לו לגבי האמונה היהודית, וטענות לטובת האסלאם שלא יכול היה להפריך. לפי טענה שהוא חוזר עליה במהלך הספר, כל המסורות על מעשי הנביאים בעבר הן פלאיות, ויש להאמין לכולן רק מכוח המסורת, אך אין עדיפות למסורת אחת על האחרות. מתוך ההנחה שהאסלאם הוא הדת היחידה שמקבלת גם את האמונה בנביאי הדתות האחרות, כמו משה (מוסא) וישו (עיסא), מסקנתו היא שהאסלאם הוא הבחירה הרציונלית מביניהן.

הטריגר להתאסלמות בסופו של דבר הגיע בדמות שני חלומות שחלם, אחד על שמואל הנביא שעל שמו נקרא, ואחד על מוחמד. לפי סיפורו, שמואל הנביא הקריא לו את הפסוק מספר דברים:  () וחידש לו כי מדובר בנבואה של משה על מוחמד שיופיע בעתיד. הנביא ביסס זאת באמצעות הפסוק  () המדבר על מקום מושבו של ישמעאל, אביהם האפונימי של הערבים. בחלום שני פגש את מוחמד ששאל אותו אם ברצונו להצטרף אליו לכיבושי האסלאם, ואל-מוגרבי הסכים לכך בחפץ לב.

בבוקר למחרת שני החלומות, בחג הקורבן של שנת 558 לספירה המוסלמית (16 בנובמבר שנת 1163 לספירת הנוצרים, י"א בכסליו ד'תתקכ"ד בספירה העברית) אל-מוגרבי מיהר להתאסלם בעיר מראגה. באותו יום החל לכתוב את ספרו "אפחאם אל-יהוד".

 ספריו 
 אפחאם אל יהוד 

בספרו "אִפְחַאם אל-יהוד" ("השתקת היהודים") הוא מתפלמס עם מוצאו ומציג שורת טענות נגד היהדות מתוך כתבי המקרא. כך לדוגמה הוא מנסה לבסס את עקרון הנסח' (نسخ. העיקרון שחוקי האל יכולים להשתנות) מתוך ציוויים שונים בתורה שהשתנו במשך הזמן, ולכן הקוראן יכול לבטל את חוקי התורה ולצוות על חוקים חדשים. בנוסף, הוא מצטט פסוקים מהמקרא שניבאו לטענתו על ישו ומוחמד, וטוען שחלקים רבים מהתורה זויפו בידי עזרא הסופר. בחלק האחרון בספר הוא מביא אנקדוטה על ניסיון כושל של יהודי בגדאד לעוף לירושלים, כראיה לטיפשותם של היהודים.

מקטרגים כנגד היהדות בעולם האסלאם השתמשו בטיעונים שבספרו של סמואל אל-מוגרבי גם דורות לאחר מותו, וממשיכים לעשות בו שימוש עד ימינו. בשנת 2006 הספר יצא לאור במהדורה מחודשת בקהיר.

 חיבוריו המדעיים 
אל-מוגרבי היה מחבר פורה שכתב כ-85 ספרים בכמה מהמדעים המדויקים, ביניהם אסטרונומיה, מתמטיקה (ובייחוד אלגברה) ורפואה. בחיבוריו במתמטיקה, אל-מוגרבי המשיך את אוקלידס, וכבר בגיל 19 הוא החל לכתוב את ספרו "الباهر في الجبر" (אלבאהר פי אלג'בר = "המבריק באלגברה"), שבו השתמש באינדוקציה מתמטית. הוא גם חקר את הבינום של ניוטון עד ל־n=12 (כ-600 שנה לפני זמנו של ניוטון) ואת משולש פסקל שהשאיר אחריו אל קראג'י.

אחת מיצירותיו ששרדו נקראת "חשיפת הטעויות של האסטרולוגים", אשר, כפי שמרמזת הכותרת, טוענת נגד הערך המדעי של האסטרולוגיה.

 תגובות להתאסלמותו 
כמה הוגים יהודים מתקופתו הגיבו על התאסלמותו בעלבונות.

בעקבות ספרו הפולמוסי, הרמב"ם באיגרת תימן כינה את אל-מוגרבי "הפושע", ולעג לכמה מטענותיו.

המשורר יהודה אלחריזי בספרו תחכמוני כינה אותו "בן פריץ" ש"הפליא נבלות"יהודה אלחריזי, תחכמוני, שער שלישי.

הפילוסוף היהודי אבן כמונה טען שאל-מוגרבי התאסלם כדי להרגיז את היהודים.

ההיסטוריון הרב יוסף סמברי כינה אותו "מוכה בסנורים" ואת ספרו "אפחאם אל-יהוד" - "שחור כפחם".

 לקריאה נוספת 
 שמעון שטובר, ספר דברי יוסף, יד בן-צבי. 1993, עמ' 146–149
משה פרלמן, הפולמוס בין האסלאם ליהדות בימי הביניים מתוך "סופרים מוסלמים על יהודים ויהדות" (ירושלים, 1996) עמ' 134–141

קישורים חיצוניים




 Samau'al al-Maghribī, Ifḥām Al-Yahūd: Silencing the Jews, Translation: Moshe Perlmann, Proceedings of the American Academy for Jewish Research ,Vol. 32 (1964), pp. 5+7-104+1-3+5-136.

 סמואל אלמוגרבי, אפחאם אל יהוד באתר: ויקיטקסט בערבית 

 הערות שוליים 

קטגוריה:יהודים ויהדות בימי הביניים
קטגוריה:רופאים יהודים עיראקים
קטגוריה:יהודים איראנים ופרסים
קטגוריה:מתמטיקאים פרסים
קטגוריה:רופאים פרסים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים
קטגוריה:אסטרונומים יהודים
קטגוריה:יהודים שהתאסלמו
קטגוריה:יהודים מומרים
קטגוריה:מדענים יהודים עיראקים
קטגוריה:מדענים יהודים איראנים
קטגוריה:רופאים יהודים איראנים
קטגוריה:רופאים מהמאה ה-12
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-12