פפסיקו

פפסיקו (באנגלית: PepsiCo) היא תאגיד רב-לאומי אמריקאי המייצר ומשווק מוצרי מזון ושתייה מגוונים. הנהלתו ממוקמת בפֵּרְצְ'ס שבמדינת ניו יורק.
 היסטוריה 
המשקה "פפסי" פותח בקרוליינה הצפונית על ידי הרוקח האמריקאי קיילב ברדהאם . ב-1898 החל לשווק את המשקה בבית המרקחת שלו בניו ברן, תחת השם "פפסי-קולה". ב-1902 הקים את חברת "פפסי-קולה" ורשם פטנט על המתכון בשנה לאחר מכן. אולם, ב-1923 החברה פשטה רגל עקב קשיים כלכליים שנבעו משינויים בשוק הסוכר לאחר מלחמת העולם הראשונה. הסימן המסחרי והמתכון נרכשו על ידי חברת "קרייבן הולדינג" . בשנת 1931 רכו אותם רוי מגארגל, ברוקר בוול סטריט, ושותפו צ'ארלס גוט. גוט היה נשיא חברת "Loft", יצרנית ממתקים מובילה מלונג איילנד, והשתמש במעבדות ובכימאים שלה כדי ליצור מחדש את המתכון של פפסי. בשנת 1965 התמזגה חברת "פפסי קולה" עם חברת החטיפים "פריטו-ליי", והפכה בעקבות כך לתאגיד "פפסיקו". בעקבות כך עבר מטה החברה לניו יורק בשנת 1970.

בין סוף שנות ה-70 עד לאמצע שנות ה-90, פפסיקו התרחבה באמצעות רכישת עסקים מחוץ למוקד הליבה שלה - מותגי מזון ומשקאות ארוזים; בעיקר רשתות של מסעדות מזון מהיר, בהם: פיצה האט, KFC וטאקו בל, אך גם חברת ציוד הספורט וילסון (Wilson) וחברת הלוגיסטיקה North American Van Lines. רכישות אלו גם נועדו להרחיב את נתח השוק שלה מול קוקה קולה, כך לדוגמה ב-1986 רכישת KFC אשפרה לבחרה להחליף את קוקה קולה ב-2,000 המסעדות שלה.

באוקטובר 1997 הופרדו עסקי המסעדות מקבוצת פפסיקו, והפכו לחלק מחברה חדשה בשם "טרייקון גלובאל רסטורנטס" (Tricon Global Restaurants). ויצאה מהעסקים שלא היו חלק מפעילות הליבה שלה. במקביל ביצעה רכישות רבות בתחום המזון, והחלה להרחיב את פעילותה מעבר למשקאות קלים וחטיפים אל קווי מזון ומשקאות נוספים, בהם "טרופיקנה" (1998) ו"קוואקר" (2001).

באוקטובר 2006 מינתה פפסיקו לראשונה אישה, אינדרה נויי, לתפקיד המנכ"ל, והייתה לחברה הגדולה בעולם במונחי שווי שוק שמינתה אשה לתפקיד המנכ"ל. היא שימשה בתפקיד עד 2018.

באוגוסט 2009 רכשה, תמורת 7 מיליארד דולר, שניים מהמפיצים הגדולים ביותר שלה בצפון אמריקה מוצריה : Pepsi Bottling Group ו-PepsiAmericas. בשנת 2010 הושלמה רכישה זו, וכתוצאה מכך הקימה חברת בת חדשה בבעלות מלאה בשם Pepsi Beverages Company

בפברואר 2011, ביצעה פפסיקו את הרכישה הבינלאומית הגדולה ביותר שלה, רכישת -Wimm-Bill-Dann Foods, חברת מזון רוסית המייצרת חלב, יוגורט, מיצי פירות ומוצרי חלב. לאחר הרכישה הפכה פפסיקו הפכה לחברת המזון והמשקאות הגדולה ביותר ברוסיה.

 פעילות עסקית 
בעשור השני של המאה ה-21, פפסיקו הפיצה עשרות מוצרים ביותר מ-200 מדינות ומעסיקה 297 אלף עובדים. הכנסותיה ב-2011 היו 66 מיליארד דולר, והיא הייתה החברה השנייה בגודלה בעולם בתחום המזון והשתייה.
פעילות בברית המועצות
בשנת 1959, ברית המועצות קיימה תערוכה של טכנולוגיה ותרבות סובייטית בניו יורק וארצות הברית קיימה תערוכה בפארק סוקולניקי, במוסקבה. אחד המוצרים האמריקאים שהוצגו היה פפסי קולה. לאחר שהשיג תמונה של סגן נשיא ארצות הברית דאז, ריצ'רד ניקסון, וראש ממשלת ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב, לוגמים פפסי, הצליח מנהל פפסיקו, דונלד קנדל, ללכוד את תשומת ליבו של הציבור הסובייטי, ובשנת 1972 הוא ניהל משא ומתן לקבלת מונופול קולה בברית המועצות ופפסי הפכה למוצר הצריכה האמריקאי הראשון שיוצר ושווק בברית המועצות. עקב הגבלות סובייטיות על הותטץ מטבע אל מחוץ למדינה, פפסיקו ביצעה עסקת חליפין לפיה וודקה סטוליצ'ניה הוחלפה בסירופ פפסי. בתגובה להסכם זה ארגוני הלובי היהודי בארצות הברית הודיעו שיחרימו את "פפסי", כחלק מהמאבק לעליית יהודי ברית המועצות.

בשנת 1989, על רקע ירידה במכירות הוודקה, פפסיקו קיבלה ב-2 מכליות נפט סובייטיות חדשות, 17 צוללות שהוצאו משירות (תמורת 150,000 דולר כל אחת), פריגטה, ספינת סיור ומשחתת, אותן יכלו למכור בתורן תמורת מטבע שאינו סובייטי. מכליות הנפט הושכרו דרך חברה נורווגית, בעוד ששאר הספינות נמכרו מיד לגרוטאות. עסקה שנחתמה בשנה שלאחר מכן הייתה אמורה לאפשר לפפסי לרכוש 85 ספינות בשווי של כמעט 3 מיליארד דולר במהלך 10 השנים הבאות, אך היא רכשה רק 10 ספינות נוספות לפני נפילת ברית המועצות בשנת 1991. העסקה נוהלה מחדש עם מדינות ברית המועצות לשעבר, וכללה קבלת גבינה מרוסיה לאספקת סניפים לפיצה האט וקבלת מכליות בעלות גוף כפול מאוקראינה. עסקאות אלו גם יצרו עובדה שגויה הטוענת כי לאחר רכישת הצי הסובייטי, פפסיקו החזיקה לזמן קצר באחד מציי הים החזקים בעולם. למעשה, ספינות המלחמה היחידות שרכשה פפסיקו היו "ספינות קטנות, ישנות, מיושנות ולא כשירות לשיט".
ביקורות ושערוריות
ערך תזונתי
מהקמתה בשנת 1965 ועד תחילת שנות ה-90, רוב קו המוצרים של פפסיקו כללו משקאות קלים מוגזים וחטיפים מלוחים ומתוקים, בעלי ערך תזונתי נמוך. פפסיקו הרחיבה את קו המוצרים שלה באופן משמעותי לאורך שנות ה-90 ותחילת המאה ה-21 עם רכישה ופיתוח של מה שמנכ"לה כינה מוצרים "טובים בשבילך", כולל "קוואקר שיבולת שועל" ומיץ תפוזים "טרופיקנה". מכירות מותגי פפסיקו בעלי אוריינטציה בריאה יותר הסתכמו ב-10 מיליארד דולר בשנת 2009, כ-18 אחוזים מסך הכנסות החברה באותה שנה. בשנת 2010, בתגובה לשינויים בהעדפות הצרכנים ובחלקו עקב רגולציה ממשלתית גוברת, פפסיקו הודיעה על כוונתה להרחיב את תחום עסקיה זה, וחזתה כי מכירות של פירות, ירקות, דגנים מלאים וסיבים תזונתיים יסתכמו ב-30 מיליארד דולר עד 2020. כדי לעמוד ביעד זה, החברה הודיעה כי היא מתכננת לרכוש מותגים נוספים בעלי אוריינטציה בריאותית, תוך ביצוע שינויים בהרכב המוצרים הקיימים שהיא מוכרת. בנוסף התחייבה להוריד את כמות הסוכר במשקאות שלה.

אריזות ומיחזור
פעילים סביבתיים הביעו דאגה בנוגע להשפעות הסביבתיות הקשורות לפסולת של מוצרי המשקאות בבקבוקים של פפסיקו. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 החלה החברה לשווק את המשקאות שלה בקבוקי פלסטיק, במקום בקבוקי זכוכית לשימוש חוזר או מיחזור. באותה תקופה לא היה ניתן למחזר פלסטיק והבקבוקים נזרקו לפח, אך העלות הזולה שלהם הייתה כדאית לחברה. בשנת 2009 שיעורי מיחזור הבקבוקים של מוצרי החברה עדיין עמד בממוצע רק על 34 אחוזים בארצות הברית. בשנת 2019, קרן BreakFreeFromPlastic כינתה את פפסיקו בין עשרת מזהמי הפלסטיק המובילים בעולם זו השנה השנייה ברציפות. הביקורת על זיהום הפלסטיק שהחברה מייצרת הביא אותה בין השאר לרכוש את חברת סודהסטרים.

ניצול נשים
חברות פפסי וקוקה קולה הואשמו בניצול נשים בתעשיית הסוכר בהודו. נשים נאצלו להינשא בגיל צעיר, ואף לעבור ניתוחי כריתת רחם כדי למנוע וסת והיריון, ובכך להגביר את תפוקת העבודה שלהן.
פעילות בישראל
ניסיונות לקבלת זכיין לייצור ושיווק פפסי בישראל נעשו לראשונה בשנות ה-60 של המאה ה-20; ב-1961 ביקש איש עסקים יהודי אמריקאי להקים מפעל של פפסי בקריית גת, וב-1966 ניהלה חברת המשקאות תבורי משא ומתן לקבלת זכיין, אך בלחץ החרם הערבי לא נכנסה פפסיקו לפעילות בישראל. באפריל 1990 קיבלה מפפסיקו חברת "כלל ליסינג", מקבוצת כלל (ישראל), זיכיון להקמת מסעדות של רשת "פיצה האט" (שהייתה אז בבעלותה של פפסיקו). הסניף הראשון בישראל נפתח ב-11 באוקטובר 1990 בדיזנגוף סנטר בתל אביב. במקביל ניהלה כלל גם משא ומתן לייצור ושיווק פפסי בישראל; חברת פפסיקו מצדה החליטה לערוך מעין מכרז בין זכיינים פוטנציאלים של פפסי, ביניהם: טמפו משקאות, יפאורה, חברת עלית וחברת אסם השקעות. אך בזיכיון זכתה לבסוף, באוגוסט 1991, חברת טמפו משקאות. באותה שנה גם קיבלה חברת עלית זכיין לשיווק החטיפים המלוחים של פפסיקו, בהם: צ'יטוס ודוריטוס; וחברת כלל גם קיבלה זיכייון לרשת KFC של פפסיקו.

בשנת 1992 החלה חברת עלית (שמוזגה אחר כך לתוך שטראוס גרופ) לייצר את החטיפים המלוחים של פפסיקו במפעל שלה בשדרות. בשנת 1999 רכשה פפסיקו 50% מהבעלות עליו תמורת תמורת 10 מיליון דולר. המפעל שולב בחטיבת החטיפים המלוחים של פפסיקו -פריטו-ליי והוא פועל תחת השם "שטראוס פריטו ליי".

בשנת 2007 נכנסה פפסיקו לשותפות שווה עם שטראוס גרופ בחברת "סברה" לייצור ושיווק חומוס בארצות הברית. ב-2009 הייתה "סברה" ליצרנית החומוס הנמכר ביותר בארצות הברית עם נתח שוק של 57%. במרץ 2011 הודיעו פפסיקו ושטראוס כי יקימו חברה משותפת בתחום הסלטים והמטבלים הטריים, שתפעל מחוץ לארצות הברית. המיזם המשותף החל לפעול תחילה במקסיקו, תחת שם המותג "אובלה", אחר כך הקימה ורכשה פעילות באוסטרליה ובאירופה. בעקבות סדרה של תקלות של בקרת איכות "סברה" איבדה את מעמדה המוביל בשוק סלטי החומוס בארצות הברית. בנובמבר 2024 מכרה שטראוס לפפסיקו את חלקה בחברת "סברה" ובחברת "אובלה" תמורת 244 מיליון דולר.

ב-2018, פפסיקו רכשה את "סודהסטרים" הישראלית ב-3.2 מיליארד דולר. באותה שנה גם הקימה פפסיקו בישראל חממה טכנולוגית - "פפסיקו לאב", המשקיעה בשותפויות עם קרנות הון סיכון וחברות הזנק בתחומי: אגרו-טק, חדשנות בייצור, שיווק, דאטה, ואיכות הסביבה.

ב-2022 חתמה על הסכם עם "אימפקס" לרכישת פקקים חכמים ללמידת הרגלי השתייה.
קישורים חיצוניים





הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברות בשווי שוק מעל 200 מיליארד דולר
קטגוריה:חברות מזון אמריקאיות
קטגוריה:חברות שנסחרו בבורסה לניירות ערך בניו יורק
קטגוריה:חברות שהוקמו בעשור הראשון של המאה ה-20