יחסי ארגנטינה–ישראל

יחסי ארגנטינה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין הרפובליקה הארגנטינאית לבין מדינת ישראל אשר מוסדו לראשונה ב-31 במאי 1949.

 היסטוריה 
ב-29 בנובמבר 1947, בזמן ההצבעה בעצרת הכללית של האו"ם על חלוקת ארץ ישראל למדינה יהודית וערבית (תוכנית החלוקה) נמנעה ארגנטינה.

ב-31 במאי 1949 כוננו ארגנטינה וישראל יחסים דיפלומטים רשמיים ושגרירויות נפתחו בבואנוס איירס ובתל אביב. היחסים בין 2 המדינות היו קשורים במהלך השנים הראשונות על רקע ציד הנאצים מאחר שמיד לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, ארגנטינה היוותה מקלט בטוח לפקידים נאצים לשעבר.

בשנת 1960 פרץ משבר קשה בין שתי המדינות לאחר שסוכני המוסד לכדו את הפושע הנאצי אדולף אייכמן בבואנוס איירס והבריחו אותו משם במטוס של המשלחת הישראלית בראשותו של שר החוץ אבא אבן. ארגנטינה דרשה את החזרתו של אייכמן ואף קיימה דיון בנושא באו"ם. החלטה 138 של מועצת הביטחון של האו"ם קבעה כי ישראל הפרה את ריבונותה של ארגנטינה. ארגנטינה הכריזה על שגריר ישראל אריה לבבי כאישיות בלתי רצויה לאחר שכמה ימים קודם לכן חתם על הסכם הסגרה בין שתי המדינות.

250px|ממוזער|אשת נשיא ארגנטינה אווה פרון בביקור בישראל עם שרת העבודה גולדה מאיר, אפריל 1951
היחסים בין המדינות השתקמו, ובסוף שנות ה-70 ניהלה ארגנטינה מלחמה מול הממלכה המאוחדת על השליטה באיי פוקלנד. ישראל הייתה בין יצואניות הנשק הגדולות לחונטה הצבאית ששלטה בארגנטינה באותם ימים. בין היתר סופקו לחיילים הארגנטיניים חלקי ציוד למטוסים וטכנולוגיות חדישות. במהלך תקופה זו בחרו ממשלות ישראל להעלים עין מרדיפת המשטר בארגנטינה את הקהילה היהודית.

קרלוס מנם, נשיא ארגנטינה בין השנים 1989-1999 היה ראש המדינה הראשון של ארגנטינה שערך ביקור דיפלומטי בישראל, בשנת 1991.

בשנת 1992 נפגעה שגרירות ישראל בבואנוס איירס בפיגוע טרור שגבה את חייהם של 22 איש.

ביולי 1994 בוצע הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה ("AMIA") בבואנוס איירס בו נהרגו 85 איש. ממשלות ישראל וארגנטינה האשימו את חזבאללה בביצוע הפיגועים בהכוונת איראן. מאז 2006, דרשה ארגנטינה את הסגרתם של שמונה איראנים, כולל שר ההגנה אחמד וחידי והנשיא לשעבר אכבר האשמי רפסנג'אני, בגין ביצוע הפיגוע. איראן הכחישה כל מעורבות בהפצצה וסירבה לעצור את החשודים. נשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר הצהירה כי שני הצדדים הסכימו להקים "ועדת אמת" עם חמישה שופטים עצמאיים - שאף אחד מהם לא יגיע מאיראן או מארגנטינה. מאז 2013, כ-100 ארגונים יהודיים ברחבי ארגנטינה קראו לממשלה לבטל את ההסכם בהם "AMIA" והמשלחת של האגודות הישראליות הארגנטינאיות ("DAIA") שהצהירו כי הפניית התיק לוועדה מסוג זה היא "השפלה של מערכת המשפט הארגנטינאית" אשר תוביל להחליפה בוועדה "שבמקרה הטוב ביותר תוציא, ללא כל מועד מוגדר, 'המלצה' לצדדים המהווה, ללא ספק, היפוך במטרה המשותפת של השגת צדק". בשנת 2015 התובע היהודי אלברטו ניסמן תבע את נשיאת ארגנטינה קירשנר בטיוח המעורבות האיראנית בפיגוע ומניעת העמדה של בכירים באיראן לדין. ב-18 בינואר 2015 נמצא ניסמן בדירתו ירוי בראשו, שעות ספורות לפני שהיה אמור להציג ראיות בפני חברי הקונגרס הלאומי הארגנטינאי.
ממוזער|249x249 פיקסלים|ראש הממשלה בנימין נתניהו בביקורו בארגנטינה, 2017
בעוד בארגנטינה ישנה האוכלוסייה היהודית הגדולה ביותר באמריקה הלטינית, לאורך השנים נודעו מקרים שונים של אנטישמיות במדינה, אשר כללו בין היתר חילול 58 קברים יהודים בלה טבלדה בשנת 2009, בעיקר בשל סטריאוטיפים על יהודים הכוללים שליטה באינטרסים עסקיים ושליטה עולמית באמצעות קפיטליזם, כמו גם השתייכותה של ישראל בקרב מדינות המערב הקרובות לארצות הברית.

בדצמבר 2010, תחת נשיאותה של כריסטינה פרננדס דה קירשנר, הודיעה ארגנטינה על הכרה במדינה פלסטינית. הצהרה זו עוררה ביקורת שלילית מצד ישראל.

משנת 2015 חל שינוי לטובה במדיניות של ארגנטינה כלפי ישראל עם בחירתו של למאוריסיו מאקרי לנשיא ארגנטינה. מאקרי שינה את עמדתה של ארגנטינה בנוגע ליחסיה עם מדינות המזרח התיכון. בשבוע הראשון של מאקרי בתפקיד, הוא ביטל את מזכר ההבנות בין ארגנטינה לאיראן, שקבע חקירה משותפת על הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה. התזכיר נקבע כבלתי חוקתי על ידי מערכת המשפט, פסק דין שעליו הוגש ערעור במהלך כהונתה של הנשיאה קירשנר. מאקרי משך את הערעור ואישר את פסק הדין המקורי, ועודד את המשך החקירות בנוגע לפיגוע ופרשת מותו של התובע ניסמן. השגריר קרלוס פאוסטינו גרסיה והדיפלומט הישראלי מודי אפרים שיבחו את מאקרי על עידוד המשך החקירות. באותה שנה חתמה ישראל על עסקה לשדרוג טנקי TAM של הצבא ארגנטינאי.

בספטמבר 2017 יצא ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור באמריקה הדרומית ונפגש עם נשיא ארגנטינה. בכך, היה לראש הממשלה המכהן הראשון שביקר רשמית בארגנטינה ואמריקה הלטינית.
ממוזער|249x249 פיקסלים|הנשיא מאוריסיו מאקרי וראש הממשלה בנימין נתניהו בפגישה בקסה רוסאדה בבואנוס איירס, 2017
בדצמבר 2017 ארגנטינה נמנעה לצד 34 מדינות נוספות בהחלטה של העצרת הכללית של האו"ם לגנות הצהרת נשיא ארצות הברית ה-45, דונלד טראמפ, המכירה בירושלים כבירת ישראל.

באוגוסט 2018 האשים הנשיא מאקרי את הפלסטינים באלימות בין ישראל לרצועת עזה. ביולי 2019 הכריזה ארגנטינה על חזבאללה כארגון טרור, לציון 27 שנה לפיגוע בבניין הקהילה היהודית, צעד אשר נקט מאקרי.

במרץ 2019, שני אזרחים איראנים השתמשו בדרכונים ישראליים מזויפים כדי לצאת מספרד ובדרכונים ישראלים מזויפים שונים כדי להיכנס לארגנטינה. כשהתברר כי הדרכונים היו הונאה, עצרה המשטרה הארגנטינאית את החשודים. תובעים ארגנטינאים גילו כי החשודים השתמשו בעבר בדרכונים מזויפים כדי להיכנס למדינות נוספות, בהן פורטוגל.

בינואר 2020, הנשיא אלברטו פרננדס הגיע לישראל לביקור הנשיאותי הראשון שלו מחוץ למדינה. במהלכו הביע כבוד לקורבנות השואה בעת  פורום השואה העולמי החמישי וניהל פגישה דו-צדדית עם ראש הממשלה בנימין נתניהו.ממוזער|נשיא ארגנטינה אלברטו פרננדס נפגש עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בעת ביקורו בישראל לרגל פורום השואה העולמי החמישי, 2020|285x285 פיקסלים

בפברואר 2024 הגיע לישראל הנשיא חאבייר מיליי לביקור רשמי בישראל במסגרתו הודיע הנשיא כי שגרירות ארגנטינה בהרצליה תעבור לירושלים, הכיר בירושלים כבירת ישראל ואף ביקר בכותל המערבי וגינה את מתקפת החמאס שפתחה את מלחמת חרבות ברזל.250px|ממוזער|חאבייר מיליי מזיל דמעה בעת ביקורו בקיבוץ ניר עוז יחד עם נשיא המדינה יצחק הרצוג. פברואר 2024

בראשית פברואר 2025 שר החוץ הארגנטינאי חרארדו ורטהיין ביקר בישראל: הוא נפגש עם יושב ראש הכנסת אמיר אוחנה, עם שר החוץ גדעון סער ועם נשיא המדינה יצחק הרצוג. בנוסף, ביקר ב, שם הניח תפילין והתפלל.

בפברואר 2025 בעקבות החזרת ארבע גופות ישראלים במסגרת עסקת החטופים, וביניהם שירי ביבס וילדיה שמוצא הוריה מארגנטינה, הוכרז בארגנטינה יום אבל לאומי.

במרץ 2025 חבייר מיליי הנחה לאשר לפרסום את כל המידע מהארכיונים של המדינה הקשור לנאצים שנמלטו לשטח ארגנטינה אחרי מלחמת העולם השנייה כדי לחמוק ממשפט.

ביוני 2025 ביקר הנשיא מיליי בישראל ונאם בכנסת והכריז על העברת השגרירות לירושלים.

בינואר 2026, פורסם כי היחסים נכנסו למשבר. הוקפא טקס העברת שגרירות ארגנטינה לירושלים, שתוכנן להתקיים ביום העצמאות של ישראל. הסיבה הייתה בשל מתיחות ביחסים בין המדינות סביב איי פוקלנד, כאשר חברה ישראלית הייתה צפויה לבצע עבודות קידוח ופיתוח באזור, ולהפיק נפט, מהלך שבארגנטינה נתפס כרגיש במיוחד ואף כקו אדום מדיני.

 שגרירויות 
 ארגנטינה מחזיקה שגרירות בישראל בהרצליה
 לישראל מחזיקה בשגרירות בבואנוס איירס ושתי קונסוליות כבוד בקורדובה ובמנדוסה.

ראו גם
 יהדות ארגנטינה
 הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה
 עלייה מאמריקה הלטינית בשנות האלפיים
 שגרירות ישראל בבואנוס איירס
 הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה

לקריאה נוספת
 משה יגר, ראשיתו של שירות החוץ 1948–1967, הוצאת כרמל, 2021, עמ' 135–147.

קישורים חיצוניים




הערות שוליים

*