מיכל רוזין

מיכל רוזין (נולדה ב-25 ביוני 1969) היא פוליטיקאית ישראלית; בעבר כיהנה כחברת הכנסת מטעם מרצ וכיו"ר הסיעה.

בכנסת שימשה יו"ר שותפה של השדולה הגאה, יו"ר השדולה לשוויון תעסוקתי, יו"ר השדולה לפלורליזם ושוויון אזרחי, וחברת ועדת חוקה, שקיפות, וחוץ וביטחון.

ביוגרפיה
רוזין נולדה ברמת גן, למדה בתיכון בליך בעיר, ואת שירותה בצה"ל עשתה כקצינת חינוך.

את פעילותה הפוליטית החלה כעוזרת לחברת הכנסת יעל דיין ממפלגת העבודה, בשנים 1993 עד 1994, ולאחר מכן הייתה העוזרת הפרלמנטרית של ח"כ נעמי חזן ממפלגת מרצ עד שנת 1999. במהלך כהונתו של רן כהן כשר התעשייה והמסחר בממשלת ישראל העשרים ושמונה, שימשה לו יועצת בכירה.

עם התפטרות כהן מהממשלה עזבה את תפקידה והחלה לעבוד כלוביסטית עבור מרכז "שתיל" מבית הקרן החדשה לישראל, וכיועצת פוליטית להתאחדות עולי אתיופיה. לאחר מכן, במשך 5 שנים, הייתה מנהלת מחלקה המדיה בקבוצות השיווק "כפיים". בתפקיד זה קידמה פרויקטים עבור עמותות, מועמדים פוליטיים ומטרות ציבוריות כגון עידוד תרומת איברים עבור אדי, קמפיין לעידוד נשים בספורט והקמפיינים הפוליטיים של רן כהן ושל מפלגת מרצ בראשון לציון ובראש העין.

בשנת 2007 החלה לעבוד בעמותת פנים להתחדשות יהודית, בתפקיד מנהלת המחלקה הציבורית והפוליטית. במהלך עבודתה מול ועדות הכנסת ומשרד החינוך, פעלה להשוואת תקציבים בין מערכות החינוך הדתית והממלכתית, ולהפניית כספים אל זרמי היהדות הקונסרבטיבית והיהדות הרפורמית.

באפריל 2008, התמנתה למנכ"לית איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל – קואליציה של תשעה ארגונים שפעלו במטרה למגר את תופעת האלימות המינית ולהעניק זכויות חברתיות לנפגעות תקיפה מינית. בתפקיד זה ארגנה את צעדות המחאה השנתיות ביום המאבק הבינלאומי למניעת אלימות נגד נשים, לקחה חלק בבחירת הפרסומת הסקסיטית של השנה מטעם ארגון ויצו, והובילה את פרסום הדו"ח השנתי של הארגון שמוצג מדי שנה בכנסת. הביעה דעתה במספר פרשיות שבהן הועלו טענות לאונס ולהטרדה מינית שחלקן הסתיימו בהרשעות, והובילה את תגובת הארגון מולן – פרשת משה קצב, חקירתו של ניצב אורי בר-לב בחשד להטרדה מינית, הרשעתו ושחרורו המוקדם של חנן גולדבלט, פרשת האונס בחניון גן העיר בתל אביב, ופרשת המין בחוף בוגרשוב בתל אביב.

כיהנה כראש הפורום לשלום של צעירי מרצ, יו"ר פורום הנשים של מרצ, וכיהנה בעבר גם כיו"ר הנהלת מרצ. נבחרה למקום ה-4 ברשימת מרצ בבחירות לכנסת ה-19 (לאחר שבמערכת הבחירות ה-17 וה-18 הגיעה למקומות 9 ו-11 בהתאמה).

בבחירות לכנסת ה-20 רוזין נבחרה שוב למקום הרביעי ברשימת מרצ ונבחרה פעם נוספת לכהן כחברת הכנסת.

בפריימריז של מרצ לקראת הבחירות לכנסת ה-21 זכתה במקום השני, ובעקבות זאת דורגה במקום השלישי ברשימת המועמדים.

בבחירות המקדימות במרצ (2019) לכנסת ה-22 הגיעה רוזין למקום החמישי ולפיכך הוצבה במקום ה-13 ברשימת "המחנה הדמוקרטי" ולא נבחרה לכנסת.

לקראת הבחירות לכנסת ה-23, שובצה במקום ה-18 ברשימת "העבודה-גשר-מרצ" לכנסת. הרשימה הצליחה להשיג שבעה מנדטים בלבד ורוזין לא נכנסה לכנסת.

לקראת הבחירות לכנסת ה-24 שובצה במיקום השביעי של רשימת מרצ לכנסת, ולא נכנסה לכנסת. בעקבות החוק הנורווגי היא חזרה לכנסת ושימשה כיו"ר הסיעה.

לקראת הבחירות לכנסת ה-25 נבחרה בפריימריז ודורגה במקום השלישי במרצ, אולם המפלגה לא צלחה את אחוז החסימה לראשונה בתולדותיה, ובכך רוזין לא נבחרה לכנסת.

רוזין היא דוקטורנטית ללימודי מגדר באוניברסיטת בר-אילן, לאחר שסיימה תואר ראשון ושני בהצטיינות בחוג למדעי המדינה ותקשורת פוליטית באוניברסיטת תל אביב.

 פעילות פוליטית 
המכון הישראלי לדמוקרטיה בחר ברוזין כפרלמנטרית מצטיינת בשנת 2013.

בעקבות הצעת חוק של התאחדות הסטודנטים ושל רוזין אישרה המועצה להשכלה את הארכת חופשת הלידה לסטודנטיות לשישה שבועות.

בדצמבר 2015, רוזין יזמה עצומה עליה חתמו 37 חברי כנסת, אשר קראה לראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, להחרים את דונלד טראמפ, לימים נשיא ארצות הברית, בעת מסע הפריימריז שלו כמועמד לנשיאות מטעם המפלגה הרפובליקנית, על רקע "התבטאויותיו הגזעניות נגד מוסלמים".

בכנסת ה-24 במסגרת חוק ההסדרים, עסקה בהסדרת הרפורמה להעלאת גיל הפרישה לנשים ופעלה להשגת חבילת פיצוי (בשווי כמיליארד ש"ח) לנשים מוחלשות כפיצוי. בנוסף, הייתה מבין הח"כים המובילים במאבק לבלימת הרפורמה ברגולציה ופיצול חוק יסודות האסדרה.

 הצעות חוק שאושרו 
 בתיקון לחוק למניעת הטרדה מינית הועלה סכום הפיצוי ללא הוכחת נזק על הטרדה מינית מ-50,000 ש"ח ל-120,000 ש"ח.
 בתיקון נוסף לחוק למניעת הטרדה מינית נקבע שהצעות בעלות אופי מיני או התייחסויות המתמקדות במיניותו של אדם מצד עובד ציבור ייחשבו כהטרדה מינית, אף אם המוטרד לא הראה למטריד כי אינו מעוניין בכך.
 בתיקון לחוק ההתיישנות נקבע כי ההתיישנות לא תיכנס לתוקף אם התקיימה התנהלות פסולה של הנתבע כגון ניצול יחסי כוח, יחסי תלות או יחסי מרות, תרמית, הונאה, סחיטה ואיומים וכדומה.
 תיקון לחוק הדיור הציבורי השומר את הזכויות לרכישת הדירה במקרה של אישה שעזבה את הדירה עקב אלימות בן הזוג (עם חבר הכנסת לשעבר דוד צור).
 תיקון לחוק המחמיר את הענישה על נהיגה בחוף הים, ומאפשר החרמת הרכב (עם חבר הכנסת מיקי לוי).
 תיקון לחוק העונשין אשר מגדיר כל מערכת יחסים מינית בין מנהיג רוחני למאמיניו כעבירה.
 חוק החיסיון – חוק המקשיח את התנאים להסרת החיסיון בין מטפל למטופל.
 תיקון לפקודת הרופאים הקובע הקפאה אוטומטית של רישיונו של רופא שהורשע בעבירות מין.
 תיקון לחוק ההתיישנות – נפגעות ונפגעי עבירות מין שנפגעו בהיותם קטינים, יוכלו לתבוע את הפוגע עד שיגיעו לגיל 35.
 חוק האיזוק האלקטרוני עבר בקריאה ראשונה בכנסת ה-24.

 חיים אישיים 
רוזין מתגוררת בנווה עוז שבפתח תקווה עם בעלה, רונן פרי, ושלושת ילדיהם.

קישורים חיצוניים


 נאום הבכורה של מיכל רוזין בכנסת ה-19, באתר יוטיוב
 מיכל רוזין, באתר מרצ 
 הכירו את המועמדים עם מיכל רוזין, בערוץ היוטיוב של מרצ










הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות תיכון בליך
קטגוריה:בוגרי תיכון בליך
קטגוריה:חברות הכנסת התשע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת התשע עשרה
קטגוריה:חברות הכנסת העשרים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:חברות הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברות הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע: חברי כנסת מכהנים במסגרת החוק הנורווגי
קטגוריה:חברות הכנסת מטעם מרצ
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מרצ
קטגוריה:פמיניסטיות ישראליות
קטגוריה:פעילות זכויות נשים ישראליות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:יושבי ראש הוועדה המיוחדת לבעיית העובדים הזרים
קטגוריה:נווה עוז: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1969
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969