אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא

הרב אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא (גם כן גרודנו), מכונה מוהרא"ז או מהרא"ז (1738, ה'תצ"ט – י"ח באדר ב' ה'תקנ"ד, 20 במרץ 1794) היה רב ומקובל ליטאי מהמאה ה-18. התפרסם כאחד מגדולי הרבנים בדורו וכצדיק מיוחד במינו, ונודע בכינויו בעל יסוד ושורש העבודה על שם ספרו.

תולדותיו
נולד בראזנאי לרב משה ולאמו מרת רבקה, מצאצאי רבי מרדכי יפה "בעל הלבושים", שהיה מאבות משפחתו. רוב ימיו חי בעיר הוראדנא. 

למד תורה אצל הרב אריה לייב הלוי אפשטיין בעל ה'פרדס', וכן היה תלמיד חבר לרבי משה איויער. סירב לשמש במשרת רבנות רשמית או בכל משרה אחרת, בשל ענוותנותו ורצונו לא להיבטל מלימוד תורה, והימנעות ממחלוקת. לצורך מחייתו עסק במסחר דרך עראי. גם את זרעו אחריו הזהיר בצוואתו 

נוהג היה לעסוק בגמילות חסדים עם עניים, ואף היה לווה כסף מגבירים עשירים לצורך כך. חיבב את ארץ ישראל, ואף שלא זכה לעלות אליה בעצמו, היה מסתובב לאסוף כסף עבור יושבי הארץ. באחד ממסעותיו לעיר המבורג שבגרמניה לשם מטרה זו, נתפס ונאסר למשך תקופה של שנה וחצי, בשל העבירה הכרוכה בהעברת כספים ממדינה למדינה. ולאחר השתדלויות רבות שוחרר ממאסרו, אך  המשיך בקיבוץ כספים ושליחתם לארץ ישראל. אף בצוואתו כתב: .

נהג במנהגי חסידות רבים, כמו טבילה במקוה ולבישת בגדי לבן בשבת 

בספרו היסודי "יסוד ושורש העבודה" מודגש רבות חשיבות העניין של מסירות נפש למען שמו יתברך ולמען קיום מצותיו כדי לעשות נחת רוח ליוצרנו ובוראנו, כאשר לדבריו מצווה זו היא "עבודה אחת פרטית ונשגבה מאוד", שאפשר לקיימה גם במחשבה ולא רק במעשה.

פטירתו וצוואתו
נפטר בשנת 1794. בצוואתו ביקש להיקבר כשהוא עטוף בטלית כשרה, בניגוד למנהג המקובל לפסול את ציציות הטלית שבה עוטפים את הנפטר. הרב דניאל מהורדנה, מורה ההוראה המקומי נשאל וענה, שאף על פי שבכל נפטר אחר היה מורה שלא לקיים את צוואתו בניגוד למנהג, אך מפני כבודו של הנפטר הוא נאלץ שלא להתערב. לפי הסיפור, נפסלו הציציות לבסוף כאשר הסתבכו בדבר מה בשעת הקבורה ונתלשו.

כן ביקש שלא יספרו עליו דברי שבח, ושיקיימו בו ארבע מיתות בית דין.

נוסח מציבת קודשו
על פי צוואתו שתי מצבות הוצבו לו אחת לצד מראשותיו ואחת לצד מרגלותיו, ונחרת עליהן מפנים: 

הערכת רבני דורו

הגר"א אמר עליו: "רבי אלכסנדר זיסקינד גדול כספרו, וספרו גדול כמוהו"

החוזה מלובלין אמר שגילו לו משמיא: "שחשוב מאוד אצל הקב"ה סדר התנהגותו של הצדיק היסוד ושורש העבודה וגודל תמימות לבבו לפני ה', כי הוא היה מתנהג תמיד באמונה, ובהשגחה פרטית בכל ענייניו"

רבי נחמן מברסלב אמר עליו: שהיה חסיד לפני החסידות.

ספריו
יסוד ושורש העבודה - ספר מוסר קבלי ופרוש על התפילה.
קרני אור - פירוש על הזוהר הודפס על ידי נכדו הרב משה הלוי ראב"ד קמניץ דליטא.

מתלמידיו
 הרב יהושע העשיל כ"ץ בעל ישועות יהושע
 הרב אליעזר הכהן רוזובסקי

צאצאיו
כפי שמספר בצוואתו היו לו "בנים רבים, אך לא זכיתי לגדלם".
אמנם כפי הנכתב בצוואתו וכפי המקובל היו לו שלשה בנים: אריה ליב, משה ויוסף. אריה ליב, שנקרא ע"ש רבו אריה לייב הלוי אפשטיין, התפרסם לימים ברוב צדקתו, והמשיך בדרכו של אביו ב"קלויז" שהוקם על שם אביו בהוראדנא. נפטר בכ"ב בסיון ה'תקצ"א (3 ביוני 1831).

זיקתם של צאצאיו אליו, הסתמנה בשם המשפחה שאותו נשאו: ברא"ז, שפירושו, בראשי תיבות, בני רבי אלכסנדר זיסקינד.

בין צאצאיו: רעייתו של רבי זלמן סנדר כהנא שפירא  ובניה רבי אברהם דב כהנא שפירא רבה של קובנא ובעל שו"ת דבר אברהם, ורבי יעקב כהנא שפירא בעל שו"ת נאות יעקב, ההיסטוריון יוסף קלוזנר תושב שכונת הבוכרים בירושלים והסופר עמוס עוז תושב שכונת כרם אברהם בירושלים.

לקריאה נוספת
 שמעון אליעזר פרידענשטיין, עיר גבורים – קורות עיר הוראדנא, וילנה, תר"מ.
 יוסף קלוזנר, ר’ אלכסנדר זיסקינד מהורודנא-החסיד בין המתנגדים. ספר אסף, ירושלים תשי"ג.

קישורים חיצוניים
 'ר' אלכסנדר־זיסקינד ב"ר משה', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 29 (, תמונה 1227).

 מפות ארץ ישראל מתוך ספריו. מאוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
ספריו
 יסוד ושורש העבודה, באתר Hebrewbooks
 קרני אור, באתר Hebrewbooks
 .


הערות שוליים

*
קטגוריה:מחברי ספרי מוסר ומחשבה
קטגוריה:פרשני התפילה
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:מקובלים ליטאים
קטגוריה:גרודנו: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1793