ועדת הרבנים לענייני תקשורת

ועדת הרבנים לענייני תקשורת היא עמותה חרדית שקמה בשנת 2005 כדי לפקח על תכנים הנגישים לציבור החרדי. הוועדה נעזרת באמצעי צנזורה וסינון תכנים לפי קריטריונים המיועדים למניעת גישה לתוכן שאינו הולם את אורח החיים החרדי. הוועדה אחראית על סינון תכנים בטלפונים ניידים, כולל חסימת מספרים שמאפשרים גישה לתכנים או גופים שאינם הולמים אורח חיים חרדי. באופן גורף - ישנה חסימה של המכשירים מחיבור לרשת האינטרנט, ומאפשרות לשלוח או לקבל מסרונים.

 היסטוריה 
ראשיתה של הוועדה הייתה בתחילת שנות האלפיים, עת נפוצו מכשירים ניידים עם אפשרויות חדשות הכוללות תקשורת באמצעות הודעות טקסט, שליחת תמונות, ואף חיבור לרשת האינטרנט. בתגובה להתפתחות זו, ומחשש שהציבור ייחשף לתכנים שאינם הולמים את אורח החיים החרדי, הוכרז על ידי הרבנים החרדיים על חרם כללי על כל חברות הסלולר. במהלך החרם, רובו המוחלט של הציבור החרדי הפסיק את השימוש בטלפונים הסלולריים. לאחר מספר חודשים נענתה רשת מירס (הוט מובייל כיום) לדרישות החרדים, והחלה בשיווק מכשירים מותאמים, עם חסימה ייעודית לשירותים האסורים. בהמשך, שאר חברות הסלולר הלכו בעקבותיה. כיום, האפשרות לקו "כשר" זמינה במרבית חברות הסלולר.

 רבני וחברי הוועדה 
 הרב אלימלך קורנפלד והרב אפרים רוטשילד נציגי דגל התורה
 הרב ישראל פישביין והרב שלמה בינעט והרב משה ברזובסקי נציגי אגודת ישראל
 הרב שלמה זעפרני והרב יעקב שרבני והרב אברהם זכותא נציגי מפלגת ש"ס
 הרב נפתלי הייזלר נציג הפלג הירושלמי
 הרב שמואל ברנדסדרופר נציג העדה החרדית
 הרב חיים לנג נציג הוועדה הוותיקה

בעת הקמתה בשנת 2005 מונו לכהן כרבני הוועדה: הרב צבי פרידמן נציג הליטאים, הרב ישראל פישביין נציג חסידות גור, הרב ברוך שרגא נציג הספרדים, הרב יוסף בנימין ואזנר נציג החסידויות, הרב עמרם אופמן נציג העדה החרדית.

בשנת 2019 נתגלעו חילוקי דעות בין חברי הוועדה לגבי המספרים שצריכים להיות חסומים, הרב צבי פרידמן שהתנגד לחלק מפעולות הוועדה שלח מכתב לחברות התקשורת ובהן הבהיר כי הוא מתנגד לחסימות מספרים קולקטיביות וטענות נוספות. בתגובה, חברי העמותה האחרים הדיחו את הרב צבי פרידמן, ובמקומו מונה מזכיר הוועדה חיים לנג לחבר בוועדה.

בשנת 2023 בניסיון למנוע הקמת "קומה כשרה" חילופית, כינס הרב משה הלל הירש את ראשי מועצות גדולי וחכמי התורה, בכינוס חודש הרכב הרבנים החברים בוועדת הרבנים, עם נציגות לכל מגזר בציבור החרדי.

 פתרונות טכניים 
כדי למלא את מטרותיה, קידמה הוועדה מספר פתרונות טכניים שיצרו את מכשיר הסלולרי ה'כשר'.

 מכשיר 'כשר' - הוועדה פעלה לייצור ושיווק טלפונים סלולריים המכונים טלפונים 'כשרים', החסומים מתכונות הקיימות במרבית הטלפונים הסלולריים המודרניים, כגון אפשרות שימוש באינטרנט, שליחת מסרונים, נגן MP3, מצלמה ועוד. כדי ליישם זאת בפועל, הוזמנו מכשירים בקווי יצור שונים לאורך השנים, כשרובם עברו התאמה טכנית, התקנת מערכת הפעלה חדשה, הרס עדשת המצלמה וכדומה.
 סים 'כשר' - מלבד התאמת המכשיר עצמו והמגבלות שהוטמעו בו, הוא הותאם לשימוש רק עם כרטיס סים ספציפי המוגדר כ'כשר', אשר אמור להיקלט רק על מכשיר 'כשר', ולא ניתן להעבירו למכשיר שאינו מאושר על ידי החברה.
 סינון תוכן - בנוסף למגבלות הטכניות על המכשיר הכשר, הוועדה אחראית גם על תחום קווי התוכן, ובאמצעות הסכם עם חברות הסלולר היא קובעת אילו מספרים ייחסמו, כך שבעלי "סלולרי כשר" לא יוכלו להתקשר אליהם. בחיוג לקווי תוכן שנפסלו על ידי הוועדה - מושמעת הודעה מוקלטת המודיעה כי "מספר זה אינו מורשה".
 קידומת ייחודית (הקומה ה'כשרה') - בידול נוסף למשתמשי המכשיר הכשר הושג על ידי יצירת קידומת ייחודית שהוקדשה על ידי החברות, המוצמדת לכל מנוי בסים כשר. קידומת זו הוגדרה כך שלא ניתן יהיה להמירה לסים שאינו כשר בשום שלב, והנושא את מספר הקו מחויב להחזיק במכשיר ובסים כשר. כמו כן, החברות מונעות אפשרות לבצע הפניית שיחות מקו 'כשר' לשאינו כזה ולהפך. משכך, החפץ לעבור למכשיר שאינו 'כשר' - ייאלץ לוותר על מספר הקו שהוא נושא כעת. עם זאת, ניתן לנייד מחברה אחת לרעותה, אך להישאר על המסלול ה'כשר'. קידומות אלו זכו לשם "הקומה הכשרה" בחברות הסלולר.

 זיהוי ואפיון בעל הקו 
הקידומות הייחודיות של הקומות הכשרות הפכו, אפוא, לסימן היכר ולאמצעי זיהוי של בעל הקו בחברה החרדית, כאשר מי שמחזיק בקו שאינו בקומה הכשרה, מוברר מכך כי סביר להניח שהוא נושא מכשיר שאינו 'כשר'. זיהוי זה יצר השלכות מעשיות בתחומים שונים, בעיקר בתחום הרישום והקבלה למוסדות החינוך.

עובדה זו, גרמה לכך שישנם בחברה החרדית המחזיקים בשני קווי טלפון, האחד לתקשורת עם בני הקהילה, והשני לשימושים ויישומים נוספים ולתקשורת במסגרת העבודה.

 ביקורות והתנגדויות 
במהלך השנים עלו והתפרסמו ביקורות שונות על התנהלות הוועדה, חלקן הגיעו לדיון בבית משפט.

 ביקורות על חסימת יתר של קווי תוכן 
במהלך השנים עלו ביקורות על חסימת קווי תוכן עקב מדיניות חסימה מחמירה מדי, ואף חסימה מסיבות לא ענייניות שאינן עולות עם מטרות הקמת הוועדה.

במהלך השנים חסמה הוועדה בין היתר, לפרקי זמן קצרים או ארוכים, קווי סיוע מסוגים שונים, ארגוני חסד ומספרי חירום נוספים. יש שטענו כי אחת הסיבות לחלק מהחסימות היא, שהקווים הופעלו על ידי חברת קווי תוכן שלא שיתפה פעולה עם הנחיות הוועדה.

בראשית 2019 חתמו כחמישים אלף בעלי מספר כשר על עצומה הקוראת לשר התקשורת להתערב ולמנוע חסימת קווים של שיעורי תורה, ישיבות, התראות "צבע אדום" ועוד. תביעות נגד מדיניות החסימה והשיווק של הוועדה מתנהלות בבתי משפט ובבתי דין.

בפברואר 2020 פורסם כי משרד התקשורת בודק את התנהלות ועדת הרבנים, בעקבות התערבות מבקר המדינה אשר קיבל פניות בנושא. באפריל 2020 פורסם כי ועדת הרבנים מאזינה לתכנים מוקלטים בשירותי ה"וואטסאפ-פון" כאשר היא מקבלת תלונות ביחס לקבוצה ספציפית, ושחלק מחברות התקשורת התחייבו לתת גישה כזו לוועדה כחלק מהסכם הכשרות שקיבלו ממנה.

באפריל 2020, בעת התפרצות נגיף הקורונה בישראל, חסמה ועדת הרבנים את קו המידע הקולי של משרד הבריאות המיועד לציבור החרדי. בתגובה איים משרד התקשורת כי אם התופעה תימשך הוא יתערב בהסכמים בין ועד הרבנים וחברות התקשורת. בסוף אותו חודש הורה שר התקשורת דודי אמסלם על איסור חסימת מספרי טלפון המיועדים ללמידה מרחוק בעקבות התפרצות הנגיף.

בספטמבר 2019 חסמה הוועדה כחצי מיליון מספרים, רובם של בתים פרטיים ועסקים, כתגובה לכך שמשרד התקשורת חזר בו מכוונה לערוך שימוע למפעילי קווי תוכן טלפוניים שהוועדה מעוניינת למנוע שימוש בהם. ריבוי החסימות והיקפן עורר ביקורת בקרב הציבור החרדי, ואף נשמעו קולות האשמה כלפי משרד התקשורת, היות שאינו משתמש בסמכותו לעצור את חסימות הקווים.

 ביקורת על אי ציות לרבני הוועדה ועל התנהלות פיננסית לקויה 
במרץ 2019 פורסם דו"ח של רשם העמותות, המעלה חשדות רבים כלפי העמותה, ובהם שקיבלה סכומי כסף ממפעילי הסלולר מבלי לדווח על כך, ושהעבירה נכסים לגופים עסקיים הקשורים לאנשיה. כמו כן קבע הרשם כי העמותה מסרה תשובות סותרות לשאלותיו.

בתחקיר שפורסם ב"דה מרקר" ביולי 2019 נטען שהוועדה נשלטת בעיקר על ידי יונתן לבקוביץ, עסקן חסיד גור, ואחד משני מזכירי הוועדה, לעיתים בניגוד לדעת רבני הוועדה. עוד נטען בתחקיר כי יהודה דוויק, מאנשי הוועדה המעורב באישור הכשרות, מפעיל חברה המשווקת בבלעדיות את המכשירים באמצעות רעייתו, והכנסות בני הזוג הן כמיליון ש"ח בחודש.

באוקטובר 2019 פרסם אתר כיכר השבת תחקיר שממנו עולה כי עסקני הוועדה אינם מתייעצים עם רבניה.

 ניסיון הקמה של גוף אלטרנטיבי 
ביוני 2020 בעקבות הביקורות על פעילות הוועדה, התארגנו כעשרה רבנים חרדים ספרדים, בהם חברי מועצת חכמי התורה של מפלגת ש"ס, בניסיון להקים גורם מתחרה לוועדת הרבנים לענייני תקשורת.

היוזמה נתקלה בקשיים טכניים, בהם חוסר היכולת של בעלי קווים כשרים להתנייד עם מספרם אל השירות המתחרה, בגלל הגבלות בהסכמים של חברות התקשורת עם ועדת הרבנים הוותיקה.

סקר שנערך במאי 2020 העלה כי 63% מהחרדים מחזיקי הטלפון הכשר נתקלו בחסימות מספרים שאינן לשביעות רצונם, וכי רק כשליש ממחזיקי הטלפון הכשר תומכים במתן בלעדיות לוועדת הרבנים ומעוניינים בכניסת גופי כשרות נוספים.

 פירוק העמותה 
באוגוסט 2020 פנתה רשות התאגידים לבית המשפט בבקשה לפרק את העמותה, בנימוק שפעילותה מתנהלת בניגוד לחוק ולמטרותיה.

מספר ימים לאחר מכן הודיע שר התקשורת יועז הנדל כי החליט להתערב בנושא החסימות השרירותיות של מספרים על ידי הוועדה.

באפריל 2021 הוציא בית המשפט המחוזי בירושלים צו פירוק לעמותה שלפיו ימונה לה מנהל מיוחד. בהחלטה צוין כי מטרת המהלך היא שהעמותה תחזור בסופו של דבר לתפקוד תקין.

 מתווה השר הנדל 
בספטמבר 2020 פרסם משרד התקשורת כי יערוך שימוע שמטרתו לאסור על חסימת מספרי חירום, וחסימות מסוגים נוספים, והעמדת חובה לשמור תיעוד של כל מספר שנחסם עם הנימוק לחסימתו. שתי עתירות שהוגשו לבג"ץ בהקשר לשימוע נדחו.

ביולי 2021 קבע משרד התקשורת כי רישיונות חברות הסלולר יעודכנו בהתאם להנחיות חסימת קווים או מנויים אותן הציגו אשתקד. את המהלך נימק שר התקשורת יועז הנדל: "במדינת ישראל אסור שיהיו מרחבי כאוס. ההחלטה היום מחייבת שקיפות מלאה מצד החברות על חסימת טלפונים, ותיאסר חסימה של קווים ממשלתיים ומוקדי חירום והצלה".

בנובמבר 2021 פורסם כי השר הנדל מקדם מהלך שיאפשר לנייד מספרים כשרים למסלול סלולרי רגיל.

המהלך נתקל בהתנגדות בציבור החרדי. נחתמו עשרות אלפי טפסי "ביטול מותנה", בהם בקשו מנויים חרדים רבים לבטל את המנוי שברשותם אם המהלך יצא אל הפועל. כמו כן, ב-29 בספטמבר 2021 נפגשו רבנים בכירים מהמגזר עם השר הנדל ובקשו ממנו שלא לקדם את הרפורמה.

באפריל 2022 פורסם על ההחלטה של שר התקשורת יועז הנדל, שהתקבלה לאחר שימוע ציבורי, על כך שיהיה ניתן לנייד מספרים כשרים למסלול סלולרי רגיל לכל מפעיל. הנדל קיבל את ההסתייגות בנושא הגבלת גיל המשתמשים וקבע שרק מגיל 18 יוכלו לבצע ניידות מספרים ובכך קיבל את הבקשה של המגזר בנושא הזה. נאמר כי לאחר חג הפסח יפורסם התאריך שבו ההחלטה תיכנס לתוקף.

ב-1 במאי 2022 פרסם משרד התקשורת על הכרעתו של שר התקשורת יועז הנדל על פתיחת שוק הטלפונים הכשרים לתחרות, מה שיאפשר ניידות מספרים מלאה בקווים הכשרים. נמסר כי הרפורמה תיכנס לתוקף ב־31 ביולי 2022.

ב-28 ביוני, עבר בקריאה ראשונה בכנסת חוק "הקומה הכשרה", שנועד בעיקרו לבטל את הרפורמה של השר הנדל.

ב-28 ביולי, לאחר עתירת מספר ארגונים חרדים נגד השר הנדל, קיבל בג"ץ את הבקשות לצו ביניים עד לדיון בעתירות לגופן, ובכך נדחה יישום הרפורמה לפחות עד לשנת 2023.

קידומות המספרים הכשרים בישראל
מספרים אלה מיועדים למכשירים המאושרים על ידי ועדת הרבנים לענייני תקשורת:

מספרמפעילבזקפלאפוןסלקוםפרטנרהוט מוביילגולן טלקוםרמי לוי תקשורתפרי טלקום - x2one

קישורים חיצוניים


קריאת ועדת הרבנים לענייני תקשורת למעבר לקו נקי גם בטלפון נייח, אתר שטייגן

אמנון לוי, זה לא לטלפון, באתר החדשות 13, 25 ביולי 2019


שוקי פרידמן, שוק הסלולר הכשר: מחור שחור לאסדרה מאוזנת, המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2020
מומי דהן וחנה-אורה קדרון, נייר מדיניות בנושא עמותת ועדת הרבנים לענייני תקשורת, בית הספר פדרמן למדיניות ציבורית באוניברסיטה העברית בירושלים, 28 ביולי 2020

מנדי גרוזמן ואלי ביתאן, סחיטה, עבריינים והונאת רבנים: חנויות הסלולר תחת מתקפה, באתר כאן מורשת, 11 באוקטובר 2021



הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:תקשורת חרדית