הכנסת הרביעית

כהונתה של הכנסת הרביעית החלה ב-30 בנובמבר 1959, בעקבות הבחירות שנערכו ב-3 בנובמבר אותה שנה. את ישיבתה הראשונה פתח נשיא המדינה יצחק בן-צבי, ולאחר מכן העביר את ניהול הישיבה לזקן חברי הכנסת, נחום ניר-רפאלקס. מיד אחר כך נבחר קדיש לוז ליושב ראש הכנסת. לוז היה המועמד היחיד, והוא נבחר בתמיכתם של 112 מחברי הכנסת וללא מתנגדים. 3 מחברי הכנסת נמנעו.

הכנסת הרביעית כיהנה עד השבעתה של הכנסת החמישית ב-4 בספטמבר 1961, ועל כן כיהנה 644 ימים, שהם שנה, תשעה חודשים וארבעה ימים.

ממוזער|250px|שמאל|חברי הכנסת מסיעת חזית דתית תורתית יושבים במזנון הכנסת, ביום הראשון לכהונת הכנסת הרביעית, נובמבר 1959

אלו היו המפלגות שנבחרו לכנסת הרביעית, ומספר חברי הכנסת בתחילת כהונתה:
 מפלגה  מושבים בכנסת מפא"י  47 חרות  17 מפד"ל  12 מפ"ם  9 הציונים הכלליים  8 אחדות העבודה - פועלי ציון  7 חזית דתית תורתית  6 המפלגה הפרוגרסיבית  6 מק"י  3 קידמה ופיתוח  2 שיתוף ואחווה  2 חקלאות ופיתוח  1

מפא"י, בראשות דוד בן-גוריון ועם סיסמת הבחירות "הגידו כן לזקן", התחזקה בבחירות וקיבלה 47 מושבים, ההישג הגדול ביותר שלה עד אז. חרות, אשר התחזקה מאוד בבחירות לכנסת השלישית, ציפתה להתחזקות משמעותית נוספת, אך עלתה בשני מושבים בלבד. מפלגת הציונים הכלליים נחלשה מאוד, ולקראת סוף כהונתה של הכנסת התאחדה עם המפלגה הפרוגרסיבית. מאיחוד זה נוצרה המפלגה הליברלית הישראלית. גם מפלגות שמשמאל למפא"י, אחדות העבודה - פועלי ציון ומק"י, איבדו מכוחן.

ב-17 בדצמבר 1959 הציג בן-גוריון את ממשלת ישראל התשיעית בפני הכנסת. הקואליציה הורכבה משמונה מסיעות הבית, בהרכב דומה להרכב ממשלתו הקודמת: מפא"י, מפד"ל, מפ"ם, אחדות העבודה - פועלי ציון, המפלגה הפרוגרסיבית וסיעות הלוויין הערביות של מפא"י. הרכב זה כלל 86 חברי כנסת.

ב-17 ביולי 1960 הצטרפו שלושת חברי פועלי אגודת ישראל לקואליציה. כתוצאה מכך, ב-9 באוגוסט, התפלגה סיעת חזית דתית תורתית לשני רכיביה - פועלי אגודת ישראל ואגודת ישראל. ב-30 במאי 1961 נפטר יושב ראש פועלי אגודת ישראל, בנימין מינץ. במקומו נכנס לכנסת שלמה יעקב גרוס, איש אגודת ישראל.

אירועים מרכזיים
ב-23 במאי 1960 הודיע ראש הממשלה דוד בן-גוריון במליאת הכנסת על לכידת אדולף אייכמן. ב-21 בדצמבר אותה שנה הודיע בן-גוריון כי ישראל מקימה כור גרעיני.

ב-31 בינואר 1961 התפטר דוד בן-גוריון מתפקידו בשל מסקנות ועדת השִבעה שטיהרה את פנחס לבון מאחריותו לפרשת העסק הביש. מטרת ההתפטרות הייתה לאחד את שורות המפלגה מאחוריו בסוגיה זו, ואכן, 4 ימים לאחר ההתפטרות הודח לבון מהמפלגה. עם זאת, התנערותו של בן-גוריון מוועדת השבעה הביאה כמה משותפיו לקואליציה להסתייג ממנו, והוא לא הצליח להרכיב ממשלה חדשה. מרכז אחדות העבודה קיבל החלטה שלא להצטרף לממשלה חדשה בראשות בן-גוריון, והודיע כי "ראש הממשלה איבד את סמכותו המוסרית והציבורית לכונן ממשלה בלי לשאול את פי העם". גם מפ"ם והמפלגה הפרוגרסיבית אימצו עמדה דומה. בניסיון להתגבר על ההתנגדות לבן-גוריון הציעה מפא"י להרכיב ממשלה בראשות לוי אשכול, ואולם בשלב זה כבר החלה המפלגה הפרוגרסיבית במגעים לאיחוד עם הציונים הכלליים, והודיעה כי לא תצטרף לאף ממשלה עד להשלמת האיחוד. בעקבות זאת, החליטה מפא"י לחדול מהניסיונות להרכיב ממשלה חדשה, ולהיערך לבחירות. הבחירות לכנסת החמישית נערכו ב-15 באוגוסט.

חקיקה
במהלך כהונתה של הכנסת הרביעית אושרו 124 חוקים, מהם 111 ביוזמה ממשלתית (89.5%) והיתר ביוזמה פרטית

בין החוקים הבולטים שחוקקה הכנסת הרביעית: חוק יסוד: מקרקעי ישראל, חוק מקרקעי ישראל וחוק מינהל מקרקעי ישראל, חוק הנוער (טיפול ושיקום), חוק למניעת מפגעים, חוק מס רכוש וקרן פיצויים, חוק הקאדים, חוק לשכת עורכי הדין, חוק רשות הנמלים, חוק הספנות (כלי שיט), ועוד.

חוקי יסוד
 חוק יסוד: מקרקעי ישראל - חוק יסוד: מקרקעי ישראל היה חוק היסוד השני שחוקקה הכנסת, אחרי חוק יסוד: הכנסת, שחוקקה הכנסת השלישית, והוא נועד להבטיח את בעלותה של המדינה על הקרקעות בישראל. במקביל לחוק היסוד נחקקו גם חוק מקרקעי ישראל הקובע הסדרים מפורטים יותר וחוק מינהל מקרקעי ישראל, המסדיר את פעילותה של הרשות המופקדת על ניהול המקרקעין.

חקיקה חברתית
 חוק הנוער (טיפול ושיקום) - חוק המקנה לפקידי הסעד (כיום עובדים סוציאליים) ולבתי המשפט סמכויות לגבי קטינים הנתונים בסיכון, לרבות הוצאת הקטין ממשמורתו של האחראי עליו.
 חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים) - חוק הקובע כי על סוהרים שנפגעו בעת ועקב מילוי תפקידם בשירות בתי הסוהר, ומשפחותיהם של סוהרים שמתו בנסיבות כאלה, יחולו חוקי השיקום החלים על נכי צה"ל וחללי צה"ל, והם יטופלו בידי אגף השיקום במשרד הביטחון.

חקיקה כלכלית
 חוק מס רכוש וקרן פיצויים - מסדיר תשלום מס רכוש והקמת קרן לפיצוי בשל נזקי מלחמה ונזקי בצורת.
 חוק מס הבולים על מסמכים.
 חוק להשקעות משותפות בנאמנות.
 חוק זיכיון ים המלח - מעגן בחוק את מעמדו של הזיכיון שניתן למפעלי ים המלח.
 חוק אכסון במלון - מסמיך פקידי אכסון שמינה ראש הממשלה לווסת תיירים בין בתי מלון.
 תיקון מס' 2 לפקודת המטבע - קובע כי מחיר הקבוע בשברי אגורה - יעוגל.

משפחה
 חוק אימוץ ילדים - חוק המסדיר לראשונה את האימוץ בישראל. החוק הוחלף בחוק חדש ב-1981.
 חוק גיל הנישואין (תיקון) - תיקון לחוק גיל הנישואין המסמיך את בית המשפט המחוזי להרשות נישואין של נערות בנות 16, אם קיימות נסיבות המצדיקות זאת.

מערכת המשפט
 חוק לשכת עורכי הדין.
 חוק פסיקת ריבית - חוק המסמיך את בית המשפט שפסק כי על אדם לשלם סכום מסוים, להורות גם על תשלום ריבית. ב-1978 תוקן החוק ובתי המשפט הוסמכו גם לפסוק על הצמדה.
 חוק הקאדים - חוק המסדיר את הליכי מינוים של הקאדים בבתי הדין השרעים.
 תיקון מס' 3 לפקודת עורכי הדין - התיקון קובע, כי אם עמד לדין בישראל אדם בעבירה שדינה מיתה, או נחקר בעבירה כזו, רשאי שר המשפטים להתיר לו למנות עורך דין, אף אם עורך הדין לא הוסמך לעסוק בכך בישראל. התיקון נדרש עקב תחילת ההליכים במשפט אייכמן, ומאחר שאיש מעורכי הדין בישראל לא הסכים לייצג את אדולף אייכמן.
 חוק בתי המשפט (עבירות שענשן מוות) - חוק הקובע הוראות לעניין הרכב בית משפט הדן בעבירה שעונשה מוות, והוראות פרוצדורליות שונות בעניין זה. גם חוק זה נחקק כהכנה למשפט אייכמן.
 חוק שיפוט המשמעת (משפט חוזר) - חוק המסדיר קיום משפטים חוזרים בדין משמעתי.

חקיקה ביטחונית
 חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון) - תיקון לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) הקובע איסור פלילי על יציאה שלא כדין למדינות ערביות מסוימות.
 חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה) - חוק המסמיך את שר הפנים להוציא צו המטיל חובת שמירה על תושבי ישוב מסוים.

תחבורה
 חוק רשות הנמלים.
 חוק הספנות (כלי שיט) - חוק המסדיר את רישומם של כלי שיט, ביצוע עסקאות בכלי שיט, שעבוד ומשכנתאות של כלי שיט וסמלי כלי השיט בישראל.

שונות
 חוק למניעת מפגעים - חוק זה, שכונה גם "חוק כנוביץ'", על שם יוזמו, שמעון כנוביץ', נחשב לחוק הסביבתי הראשון שנחקק בישראל. החוק קובע איסורים על גרימת רעש, ריח או זיהום אוויר חזקים או בלתי סבירים.
 חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון) - התיקון אוסר על שימוש בנכסי הציבור למטרות תעמולת בחירות.
 חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
 חוק יום הזיכרון לשואה ולגבורה (תיקון) - תיקון הקובע איסור פלילי על פתיחת בתי שעשועים ובתי קפה בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה

 בעלי תפקידים 
+בעלי תפקידים בכנסת הרביעית התפקידשםסיעההערותנשיאות הכנסתיושב ראש הכנסתקדיש לוזמפא"יסגני יושב ראש הכנסתבבה אידלסוןמפא"יאריה בן-אליעזרתנועת החרותאהרן-יעקב גרינברגמפד"לישראל ישעיהו-שרעבימפא"יבנימין מינץחזית דתית תורתיתנחום ניר-רפאלקסאחדות העבודה - פועלי ציוןיושבי ראש הוועדות הקבועותועדת הכנסתחיים יוסף צדוקמפא"יועדת הכספיםישראל גורימפא"יועדת הכלכלהבנימין אבניאלתנועת החרותועדת החוץ והביטחוןמאיר ארגובמפא"יועדת הפניםיעקב ריפתיןמפ"םועדת החוקה, חוק ומשפטזרח ורהפטיגמפד"לועדת החינוך והתרבותאלימלך-שמעון רימלטהציונים הכללייםועדת העבודה והרווחהעקיבא גובריןמפא"יועדת השירותים הציבורייםנחום ניר-רפאלקסאחדות העבודה - פועלי ציוןבעלי תפקידים פרלמנטריים אחריםיושב ראש הקואליציהעקיבא גובריןמפא"ייושב ראש הוועדה המשותפת לעניין ספורט וחינוך גופניגדעון בן-ישראלמפא"יראש האופוזיציהמנחם בגיןתנועת החרותבאותה העת לא הוגדר התפקיד בחוק באופן רשמיבעלי תפקידים בכנסת מזכיר הכנסתמשה רוזטיקצין הכנסתיונה חצור

חברי הכנסת
חברי הכנסת שכיהנו בכנסת זו:
מפא"ידוד בן-גוריון, משה שרת, גולדה מאיר, לוי אשכול, בכור-שלום שטרית, פנחס לבון, זלמן ארן, מרדכי נמיר, פנחס ספיר, קדיש לוז, גיורא יוספטל, אבא אבן, משה דיין, בבה אידלסון, ישראל ישעיהו-שרעבי, אברהם הרצפלד, עמי אסף, יוסף אלמוגי, יונה כסה, רחל צברי, עקיבא גוברין, ישראל גורי, מאיר ארגוב, שמעון פרס, אהרן בקר, יזהר סמילנסקי, ברוך אזניה, משה סרדינס, אשר חסין, הרצל ברגר, משה ברעם, דבורה נצר, דוד הכהן, יוסף אפרתי, דוד בר-רב-האי, יוסף פישר, עמוס דגני, דוד פתל, מנחם כהן, שמואל שורש, חיים יוסף צדוק, יצחק קורן, ישראל קרגמן, חנה למדן, גדעון בן-ישראל, מרדכי זר, ז'ניה טברסקי, אהרן ידליןתנועת החרותמנחם בגין, יוחנן בדר, בנימין אבניאל, יעקב מרידור, אריה אלטמן, אריה בן-אליעזר, חיים לנדאו, אליעזר שוסטק, שמשון יוניצ'מן, אסתר רזיאל-נאור, חיים כהן-מגורי, נחום לוין, יוסף שופמן, בנימין ארדיטי, מרדכי אולמרט, אליהו מרידור, שבתאי שיכמן, אברהם דרורימפד"לחיים משה שפירא, יוסף בורג, יצחק רפאל, זרח ורהפטיג, ישראל שלמה בן-מאיר, משה אונא, פריג'א זוארץ, בנימין שחור, מיכאל חזני, אהרן-יעקב גרינברג, טובה סנהדראי, מרדכי נורוקמפ"םמאיר יערי, יעקב חזן, חנן רובין, מרדכי בנטוב, ישראל ברזילי, חיים יהודה, אמה תלמי, יעקב ריפתין, יוסוף ח'מיס, יוסף קושנירהציונים הכללייםפרץ ברנשטיין, יוסף ספיר, יוסף סרלין, אלימלך-שמעון רימלט, עזרא איכילוב, משה נסים, צבי צימרמן, שניאור זלמן אברמובאחדות העבודה - פועלי ציוןישראל גלילי, יגאל אלון, ישראל בר-יהודה, נחום ניר-רפאלקס, יצחק בן-אהרן, משה כרמל, מרדכי ביבי, רות הקטיןחזית דתית תורתיתיצחק מאיר לוין, בנימין מינץ, שלמה לורינץ, קלמן כהנא, מנחם פרוש, יעקב כ"ץ, שלמה יעקב גרוסהמפלגה הפרוגרסיביתפנחס רוזן, משה קול, יזהר הררי, אידוב כהן, שמעון כנוביץ', יצחק גולןמק"ישמואל מיקוניס, תופיק טובי, מאיר וילנר, משה סנהקידמה ופיתוח אחמד א-ד'אהר, אליאס נח'להשיתוף ואחווה לביב חוסיין אבו רוכן, יוסף דיאבחקלאות ופיתוחמחמוד א-נאשף
 חילופי גברי 
 תאריך  חבר הכנסת היוצא  חבר הכנסת המחליף  רשימה  סיבה 16 בדצמבר 1959מאיר וילנרמשה סנהמק"י התפטרות23 במאי 1960אהרן בקראהרן ידליןמפא"יהתפטרות (חזר לכהן כמזכ"ל ההסתדרות)10 ביולי 1960חיים יהודהיוסף קושנירמפ"םהתפטרות25 באוקטובר 1960יגאל אלוןרות הקטיןאחדות העבודה - פועלי ציוןהתפטרות (חזר ללמוד באוניברסיטת אוקספורד)21 במרץ 1961שמשון יוניצ'מןאברהם דרוריתנועת החרותנפטרו30 במאי 1961בנימין מינץשלמה יעקב גרוסאגודת ישראל

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

*
4
קטגוריה:1959 בישראל
קטגוריה:1960 בישראל
קטגוריה:1961 בישראל
קטגוריה:1959 בפוליטיקה
קטגוריה:1960 בפוליטיקה
קטגוריה:1961 בפוליטיקה