אלי רהב

אליעזר (אלי) רהב (נולד ב-23 בדצמבר 1940) הוא קצין לשעבר בחיל הים. בתפקידו הבכיר ביותר בחיל היה ראש מספן הים בדרגת תת-אלוף. לאחר השירות עסק בעבודות תשתית בנמלי ים ובהמשך היה לחוקר המורשת הימית של חיל הים.

ביוגרפיה
רהב נולד למשפחה שהגיעה למושבה רחובות בתחילת המאה ה-20. אביו, דב ליטמן, היה נגר עצמאי ובצעירותו ספורטאי בתחום אתלטיקה קלה בארגון הפועל; אמו, הוני לבית וורטיצקי זלצר, הייתה עקרת בית. רהב (שנקרא אז "אליעזר ליטמן") התחיל ללמוד בבית חינוך לילדי עובדים. בכיתתו למדו גם עמוס כץ, לימים תת-אלוף, קצין שריון ראשי ובעל עיטור המופת, ועמוס כרמל, לימים עיתונאי בדבר ובידיעות אחרונות.

כאשר בית החינוך עבר למשכנו החדש בצד הרחוק של המושבה, עבר רהב לבית הספר העממי, שלימים נקרא ע"ש משה סמילנסקי, מנהלו הראשון.

בעת שמרבית חברי הכיתה הצטרפו ל"מכבי", רהב בחר להצטרף לתנועה המאוחדת ולארגון הספורט "הפועל". בחופשות הקיץ הצטרף למשפחת ישראלי ולחברת הנוער בקבוצת כנרת. אם המשפחה, חיה ישראלי, הייתה דודתה של אמו. רעיון ההגשמה הקיבוצית ליווה אותו אך לא מומש.

בית הספר לקציני ים
מתוך סקרנות לעולם הגדול נרשם לבית הספר הימי שבאותה עת (1954) ועבר מחיפה לעכו. רהב התקבל אף על פי שסבל מבעיית שמיעה בשל התפוצצות מטוס מצרי מעל רחובות ביוני 1948, שכתוצאה ממנה נפגע רהב באחת מאזניו. הוא הצליח להסתיר את הבעיה ונמנה עם 45 שהתקבלו, מבין 200 מועמדים.

הלימודים בבית הספר ארכו ארבע שנים בהן שקד סגל בית הספר, בניהול רב חובל אנריקו לוי, מפקד הקדטים יהודה קלאוז, המורה לשיט עמנואל קלמפרר ואחרים, להחדיר לתלמידיו הרגלי סדר, עבודת צוות, ומסירות לשירות הימי. בנוסף לרכישת המקצוע הימי עמד רהב גם במבחנים לתעודת בגרות.

קורס חובלים ושירות במשחתות 
עם סיום הלימודים בשנת 1958 התגייס רהב, עם כל המחזור, לקורס קצינים בבה"ד 1, אז במחנה סירקין. בסיום הקורס עברו הבוגרים לבסיס ההדרכה של חיל הים, והחלו בקורס חובלים (מחזור ז'). באוקטובר 1959 הוסמך רהב כקצין ים.

תפקידיו הראשונים היו על משחתות חיל הים. תחילה הוצב במשחתת אח"י אילת, במחלקת טורפדו ונגד צוללות. לאחר שנה בתפקיד נשלח לקורס קציני  בצי המלכותי הבריטי בפורטלנד. לקראת נסיעתו נדרש, כמקובל באותם ימים, לעברת את שם משפחתו. תוך חצי שעה היה עליו למסור את בחירתו. ישב על הרציף בכניסה לנמל ובעודו חושב, חלפה למולו הצוללת אח"י רהב (צ-73). כך בחר להחליף את שמו ל"רהב".

בקיץ 1960 יצא רהב לאנגליה עם עוד שני קצינים: סגן צבי פז וסרן יוסף הררי החניך הבכיר. הקורס נערך בדרום אנגליה בבסיס של הצי המלכותי הבריטי. החומר המקצועי כלל גם שליית מוקשים. עם שובו הוצב במשחתת אח"י חיפה, אשר לא נשאה טורפדו, כמפקד מחלקת טנ"ץ. לאחר תפקיד זה עבר לשירות בטרפדות.

טרפדות

רהב הוצב כמפקד טרפדת באילת מסוף 1961 ועד אמצע 1965, ואז הוצב לפלגת הטרפדות בחיפה כמפקד טרפדת ט-204. במרץ 1966 קודם לדרגת סרן, ומונה לסגן מפקד פלגה 914.

בתפקיד זה גיבש יחד עם מפקד הבסיס, אל"ם יצחק גזית, את העיקרון כי בכל פעם שספינה יוצאת לים היא תהיה כשירה לקרב. המוכנות מתבטאת לא רק בכשירות מערכות ההשטה, הניווט ואמצעי הלחימה, אלא גם במודעות הצוות לכוננות לחימה וסגל הבסיס לאחריות על השילוח. עיקרון זה הנחה את רהב בכל תפקידיו.

מלחמת ששת הימים וקרב רומני
במלחמת ששת הימים פיקד רהב על כוח טרפדות שפעל בים התיכון. מיד לאחר המלחמה התארגן חיל הים לסיורים לאורך חופי חצי האי סיני, לצורך אבטחת החוף. לאחר המלחמה החלו ספינות מכמורת ישראליות לפקוד את חופי סיני העשירים בדגה, שהיו סגורים בפניהן לפני המלחמה. גם הדייגים המצריים לא השלימו עם אובדן אזורי הדיג והמשיכו לדוג באזור. בתחילת יולי 1967 התברר לישראל שחיל הים המצרי מבצע סיורים ליליים חשאיים של כלי שיט מלחמתיים מול חוף סיני מעבר לקו הפסקת האש ועד סמוך לאל עריש. נוכחות מצרית חמושה, מזרחית לקו הפסקת האש, סיכנה את ספינות הדיג הישראליות ואת כוחות צה"ל בסיני.

בתגובה לסיורים הליליים המצריים לאורך חופי סיני החליט מפקד חיל הים, האלוף שלמה אראל, לשנות את שגרת הסיורים ולקיימם בשעות החשיכה, ולהפוך אותם למעשה למארב. ב-11 ביולי 1967 הביא סיור מסוג זה לתוצאות, כאשר כוח של שתי טרפדות (אח"י "דיה", ט-204, ואח"י "איה", ט-203) בפיקוד רהב, בליווי המשחתת "אח"י אילת" בפיקוד סא"ל יצחק שושן, נתקלו בשתי ספינות טורפדו מצריות מול חופי רומני, בצפון סיני. בקרב שהתפתח, שנודע בשם "קרב רומני", הוטבעו שתי ספינות הטורפדו המצריות, האחת על ידי הטרפדות והשנייה על ידי המשחתת.

גלריה

ספינות הסער

לאחר המלחמה קיבל רהב הודעה שהוא מתוכנן לשמש כקצין נשק בספינה השלישית אח"י מזנק בתקן סרן. רהב שבתפקידו כסגן מפקד פלגת הטרפדות לא נראה שיחזור להיות בתפקיד שאינו פיקוד על ספינה. כמו כן היה בתקן רס"ן והמשמעות הייתה ירידה בדרגה. מפקד חיל הים אברהם בוצר חזה שלא ימצאו קציני ים ותיקים בכמות מספקת לאיוש כל הספינות בבנייה ושינה את התקן למפקדי ספינת טילים מדרגת סא"ל לדרגת רס"ן.

ב-15 ביולי 1968 מונה רהב למפקד אח"י חיפה, החמישית בסדרת סער 2, שהייתה עדיין בבנייה. רהב נשלח למספנה בשרבור שבצרפת כדי להצטרף לאח"י אילת (סער 2) בפיקוד אלי לוי, ושימש בה כקצין משמרת גשר בהפלגה משרבור לישראל. נתיב ההפלגה כלל שלושה קטעים של כ-1,000 מיל ימי – במהירות 30 קשר, עם כניסה לתדלוק בגיברלטר ובאוגוסטה סיציליה. ההפלגה עברה ללא חוויות מיוחדות. רהב חזר לאח"י חיפה (סער 2) בשרבור בחודש האחרון ערך את ניסויי הים של הספינה ולמד לתמרן איתה.

יציאת אח"י חיפה (סער 2) משרבור נעשתה לפי כללי הימאות הטובה והנהלים המחייבים. כולל פגישת פרידה אצל האדמירל הצרפתי מפקד הזירה. להפלגה הצטרף רס"ן יעקב ניצן שתוכנן לפקד על אח"י עכו, אך במפרץ ביסקאיה נתקלה הספינה בגלי עומק גבוהים והתקשתה להתקדם על הנתיב. לא ניתן היה להפליג ב-30 קשר בגלל חבטות בתחתית. בהקטנת המהירות התחפר חרטום הספינה ומים שטפו בעוצמה את הסיפון וכופפו את מגן הגלים.

רהב החליט להיכנס לנמל לוריין (ברטאן) בכוונה להמתין יממה ולתת לים להירגע. מפקד השייטת הדר קמחי הגיע למקום, העריך את המצב וקבע להקדים את היציאה. לאחר כ-8 שעות המשיך בהפלגה. הים היה גבוה אך ניתן היה להתקדם וכך הגיעה הספינה לגיברלטר. לאחר מנוחה של יממה יצאה לדרך לנמל אוגוסטה שם התקבלה הספינה בחביבות על ידי הצי האיטלקי והמשיכה לנמל חיפה.

תאונה קטלנית
באח"י חיפה (סער 2) הותקנה לראשונה מערכת טילי גבריאל. ב-19 בפברואר 1969, בעת האימונים הראשונים בהפעלת תותח 40 מ"מ שהיה מוצב על הספינה אירעה תאונה קטלנית שבה נהרג טוראי . רהב הלך אישית להודיע למשפחה והביא את האב לראות בדיוק את המקום בו התרחשה.

רהב נשלח לדווח לרמטכ"ל, רב-אלוף חיים בר-לב, בהנחה שיודח מפיקוד. הרמטכ"ל הביע את חוסר שביעות רצונו המוחלט, אך בהמלצת מפקד חיל הים אלוף אברהם בוצר, החליט בר-לב להשאיר את רהב בפיקוד על אח"י חיפה (סער 2).

גלריה

בסיס הדרכה
בספטמבר 1970 מונה כמדריך ראשי בבסיס ההדרכה של חיל הים. חיל הים היה בעיצומו של תהליך קליטת ספינות הטילים החדשות, ורהב היה אחראי על החלפת נושאי ההכשרה – מנושאים שעסקו בעיקר בהפעלת משחתות, למקצועות ספינות הטילים. בסיס ההדרכה של חיל הים קלט את השיטות החדשות שפותחו אז במחלקת ההדרכה להגדרת מטרות אופרטיביות להדרכה.

רהב ערך ביקורים בכל בסיסי ההדרכה של צה"ל, ואימץ נהלים שונים שהתקיימו בהם. הבטיח למארחים כי ישתמש בכל מה שילמד ומודה להם מלכתחילה על כך.

במקביל לתפקיד המדריך הראשי למד לתואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת חיפה וסיים את לימודיו בהצטיינות.

קליטת ספינות סער 4 
ב-12 ביוני 1972 מונה למפקד פלגת ספינות הטילים מדגם סער 4, והועלה לדרגת סא"ל. הוטלה עליו המשימה לקלוט את שתי הספינות החדשות, אח"י רשף ואח"י קשת, שנבנו באותה עת במספנות ישראל, ולהביאן לכשירות מבצעית. שתי הספינות תוכננו לבסיס חיל הים בים האדום, בהפלגה סביב יבשת אפריקה.

לשם לימוד התנאים באוקיינוס ההודי נשלח רהב בנובמבר 1972 לדרום אפריקה והפליג מנמל דרבן (דרום אפריקה) באוניית צים 'א.מ. נהריה' לאילת.

הספינות תוכננו לצאת לדרכן ב-15 באוקטובר 1973. המלחמה שפרצה ב-6 באוקטובר גרמה לכך שנשארו בים התיכון והביאו תועלת רבה.
השמדת סירת מחבלים
בנוסף לתפקידו בהשלמת בנייתן של הספינות החדשות, שולב רהב בפעילות שייטת ספינות הטילים, בפיקודו של אלוף-משנה שבתאי לוי (לימים תת-אלוף וסגן מפקד חיל הים). בליל 7 בספטמבר 1972 יצא רהב כמפקד מחליף על ספינת סער 3 אח"י חנית לסיור מניעה מול חוף דרום לבנון. במכ"ם התגלתה מטרה קטנה, וכאשר התקרבה אליה הספינה הישראלית כדי לזהותה נורתה מן הסירה רקטת RPG-7 שפגעה בתורן. המטרה התגלתה כסירת מחבלים שהייתה בדרכה לביצוע פיגוע בשטח ישראל. רהב הרחיק את "אח"י חנית" מטווח נשק המחבלים. נערך מחדש בחסות החשיכה, פתח באש והשמיד את הסירה על כל אנשיה. הייתה זו הפעם הראשונה שבה הופעל תותח אוטו מלרה 76 מ"מ בקרב לילי בהכוונת מכ"ם. הייתה זו התגובה המיידית של חיל הים לטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן שהתרחש יומיים קודם לכן.

הובלת פושטים
במבצע אביב נעורים, שהתקיים בליל 9 באפריל 1973, הופעלו כל ספינות השייטת. רהב נקרא לפקד על זוג ספינות אח"י אילת בפיקוד אילן שדה ואח"י חרב בפיקוד שמואל פרס, שמשימתן הייתה הורדת לוחמי סיירת מטכ"ל בפיקוד אהוד ברק, בסירות גומי, בפיקוד דני אבינון. ואיסופם לאחר שפשטו על בתי מנהיגי המחבלים בביירות. רהב ביצע אישית את תזמון פעילות סירות הגומי. שהגיעו לחוף בו זמנית עם חזרת הפושטים ופינו אותם ללא המתנה והשהיה.

מלחמת יום הכיפורים 

במלחמת יום הכיפורים היה רהב מפקד פלגה בשייטת ספינות הטילים בדרגת סגן-אלוף. הפלגה בפיקודו כללה את שתי ספינות הטילים מסדרת סער 4. צוותי ספינות פלגת סער 4 ניצלו את השהות במספנה לאימונים רבים. בקרב לטקיה הייתה אח"י רשף ראשונה לפגוע בתותחים בטרפדת סורית וראשונה לפגוע בטילים בשולת מוקשים. בקרב דמיאט הייתה אח"י קשת הראשונה לפגוע בטילים בספינת אוסה (ספינה) מצרית. ספינות הסער 4 שפעלו יחדיו הדליקו את מכלי הבניאס והמשיכו לפעול היטב לכל אורך המלחמה.

רהב פיקד על "אח"י קשת" ו"אח"י אילת" בקרב פורט סעיד, ועל אח"י רשף ואח"י קשת בקרב דמיאט. בקרב זה הוטבעו שלוש ספינות טילים של המצרים. ספינות הטילים השיגו שליטה ימית מלאה בזירת הים התיכון וניצלו אותה גם לצורך הפגזת מתקני חוף שונים, ובהם הפגזת מתקני הדלק בחוף בניאס, על ידי כוח של כמה סטי"לים ובהם הפלגה בפיקודו של רהב.

משימה חשובה של חיל הים במהלך המלחמה הייתה אבטחת נתיבי הים לישראל. ספינות סער 4 שהיו בעלות הטווח הרחוק ביותר נשלחו למרכז הים התיכון כדי להגן על אוניות הסוחר שהפליגו לישראל. עצם הופעתן של הספינות, שהוכיחו את יכולתן בקרבות הטילים, באזור סיציליה, הרתיעה את המצרים, ומשחתת מדגם סקורי שהייתה באזור התרחקה ללוב.

שייטת ספינות הטילים 

ב-27 ביוני 1974 הועלה רהב לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד שייטת ספינות הטילים. הוא שימש בתפקידו זה עד 30 במרץ 1976. השייטת הייתה באותה תקופה במיטבה, לאחר ההצלחות במלחמת יום הכיפורים, וזכתה לביקורם של אורחים רבים מישראל ומחוצה לה. עיקר פעילותו של רהב כמפקד שייטת הייתה יישום לקחי קרבות הטילים ומעקב אחר קליטת ספינות הטילים בזירת ים סוף. וכן ערכו מבצעים משולבים עם שייטת 13 כנגד המחבלים.

הפלגה לארצות הברית

עם סיום תפקידו יצא רהב עם הספינות, אח"י תרשיש (סער 4) ואח"י יפו (סער 4), למבצע פעמון החירות – הפלגה לארצות הברית, שחגגה אז את יובל 200 השנים להיווסדה.

הספינות שטו בהפלגה מהירה עם עצירה לתדלוק בגיברלטר וברמודה.
הופעת ספינות סער בארצות הברית הייתה אטרקציה וחוללה עניין רב. הציים זכרו את קרבות הטילים במלחמת יום הכיפורים. רהב ניצל כל הזדמנות לעשות רושם טוב על המארחים.

לאחר סיום הביקור בארצות הברית ערכו הספינות ביקור בנמל קרטחנה בקולומביה, להצגת היכולת לציי דרום אמריקה. מאוחר יותר נרכשו מספר ספינות סער על ידי הצי הצ'ילאני ומופעלות בו עד היום.

רהב המשיך עם הספינות בדרך חזרה עד גיברלטר, שם מסר את הפיקוד לרס"ן שאול חורב. משם טס למכללת המלחמה של הצי בניופורט, רוד איילנד, לשנת לימודים.

מפקדת חיל הים
עם שובו של רהב לישראל מונה לראש מחלקת אמצעי לחימה במפקדת חיל הים. המחלקה האחראית על הגדרת הצורך והאפיון של האמצעים בשימוש בחיל ופיתוח מערכות הנשק העתידיות.

נקבעו נהלים ונעשתה הקפדה שכל ציוד לחימה המובא לשימוש החיל יקבל הגדרה של צורך מבצעי ואפיון.

בתפקיד זה שימש רהב מיולי 1977 עד ינואר 1979.

 פיקוד על זירת חיפה 
ב-2 בפברואר 1979, הועלה רהב לדרגת תת-אלוף וקיבל את הפיקוד על בסיס חיפה. רהב הנהיג בו שורה ארוכה של שיפורים, שנבחנו במעקב יום-יומי על פי דיווחי היציאה של הספינות לים, על פי העיקרון 

הלחימה במחבלים מלבנון
בצד העבודה הארגונית והניהולית, התברר מיד כי הלחימה במחבלים תהיה המשימה העיקרית. ב-22 באפריל 1979 חדרו מחבלים לנהריה ורצחו שוטר, אב ותינוקת. ועדת החקירה של מצ"ח מצאה שכל הכוחות היו עירניים ועשו ככל יכולתם, אך לא הצליחו למנוע את החדירה; זאת, משום שבליל החדירה שררו תנאים שלא איפשרו לתצפיות מערך הגילוי, בטכנולוגיה שהייתה אז, להבחין בסירת הגומי של המחבלים.

האירוע הקשה היה זרז לשדרוג מערכות כללי בבסיס חיפה וכולם נרתמו להתחדשות ושיפורים מחויבים: חשיבותו של קצין המודיעין הזירתי הועלתה לרמה של מפקד פלגה. נעשו שינויי מיקום של מפקדות הפלגה הטכנית והתחזוקה, הוקם מוקד טכני לוגיסטי וכלי הרכב שהקצבתם לבסיס נעשתה לפי תנאי שירות חולקה בשעות העבודה לשימוש הפלגה הטכנית. נוספה תצפית מכ"ם בראס ביאדה מעבר לגבול לבנון ותצפית נוספת בחוף נחשולים שסגרה את הפער במרכז קטע החוף בין חיפה לחדרה.

המאמצים נשאו פרי: בעת כהונתו של רהב הצליחו כוחות הבסיס למנוע תשעה ניסיונות חדירה של מחבלים מהים. מערך הגילוי החופי, סיורי הדבורים וספינות הטילים, הצליחו לסכל את כל החדירות ולשמור על הביטחון השוטף בחוף.

ביקור סאדאת בחיפה
בתקופת פיקודו של רהב זכה בסיס חיפה לארח ביקורים של כלי שיט מציים ידידותיים רבים. ביקור חשוב במיוחד היה אירוח אוניות הצי המצרי שליוו את אנואר סאדאת בביקורו השני בארץ (4–7 בספטמבר 1979). בסוף שנת 1979 קלט בסיס חיפה מחדש שש ספינות טילים אשר פינו את בסיס מפרץ שלמה.

לקראת יום העצמאות נעשה דירוג הצטיינות שבו השתתפו כל החיילים. הנבדקים שעברו את ההישג הנדרש קיבלו תעודות הוקרה ממפקד הבסיס. בעל הניקוד הגבוה ביותר נשלח כחייל מצטיין לבית הנשיא. בסיס חיפה זכה לשבחים על כי הכפיל את מספר "נערי רפול" – מקא"ם – שנקלטו בהצלחה בבסיס חיפה.

בפיקוד על הבסיס נעזר רהב בהפעלת תיבת דואר שבה כל איש צוות יכול היה להעלות טרוניות, השגות וגם הצעות לשיפור, ישירות למפקד הבסיס. אחד המכתבים הגיע ממוכמת שהפעילה את המעקב על צי הסוחר ולא יצאה לחופשות. המעקב נעשה על לוח שעמד במרתפי בנין רשות הספנות בחיפה. המוכמת יצאה לכל החופשות המגיעות לה והמעקב נעשה על לוח שהועבר למוקד השליטה של הבסיס.

ראש מספן הים

ב-18 במאי 1981 מונה רהב לראש מספן הים, המספן האחראי לפעילות המבצעית, לפעילות האימונים, להדרכה ולפעילות השוטפת של חיל הים. בתפקיד זה ניהל את פעולות חיל הים במהלך מלחמת לבנון הראשונה.

במלחמה זאת הופעל חיל הים במלוא עצמתו, למשך זמן ארוך. החיל עמד היטב בכל המשימות שהוטלו עליו: ספינות הסער בודדו את זירת לבנון מהתערבות סורית, הנחתות העבירו רכב משוריין להנחתה בחופי לבנון תוך איגוף התנגדות המחבלים בצור ובצידון, ואף הנחיתו כוחות מצפון לביירות. תותחי ספינות הסער הנחיתו אש על מוצבי מחבלים בחוף בהיענות מהירה לדרישת הכוחות בחוף ובמדויק. צוללות תצפתו על הנמלים וכוחות שייטת 13 פשטו מהים. חיל הים היה מוכן היטב לפעילות המבצעית, וביצע באופן מלא את כל הפעילות המבצעית ודרישות שיתוף הפעולה עם כוחות הקרקע, ואף הקדים אותן.
מכללה לביטחון לאומי
רהב השתתף בניהול הלחימה עד חודש ספטמבר 1982. אך לא הצליח לקיים הרמוניה עם מפקד חיל הים שדרש את העברתו.

באוקטובר 1982 סיים את תפקידו כראש מספן הים ועבר למכללה לביטחון לאומי, כמדריך ותלמיד בו-זמנית. ריכז את נושא כלכלת ישראל. רהב ניצל את התקופה במכללה למחקר היסטורי של תוכנית בניין הכוח הימי, "ספינות הסער", שמימושה הביא לניצחון בקרבות הטילים בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים. באוגוסט 1985 מאחר שלא קיבל את הפיקוד על חיל הים, פרש רהב לגמלאות.

 לאחר השחרור מצה"ל 
 ייעוץ ביטחוני – עם שחרורו החל רהב לפעול במסגרת עצמאית. לאחר תקופה קצרה בסיוע לשיווק של מערכות אמל"ח לציים בעולם.
 עבודות ימיות – בשנת 1992 עבר לתחום עבודות נמלים. נרשם כחברה קבלנית, תיקן רציפים, הציב מצופים, הפעיל אניית מחפר לתחזוקת עומקי המים בנמלים ופרויקטים אחרים.

חינוך ומורשת ימית
עמותת בוגרי קציני ים – בשנת 2006 נבחר רהב כיו"ר עמותת הבוגרים של בית הספר לקציני ים עכו, ופעל בה יחד עם חברו רב חובל צבי מריאנסקי. העביר החלטה לראות בכל הבוגרים כחברי העמותה. ביטל את הצורך בתשלום דמי חבר. מימון הפעילות נעשה בתרומות.

רהב מילא תפקיד יו"ר העמותה עד חודש ספטמבר 2014 שאז מסר את הניהול לתא"ל מיל' רפי אפל אך המשיך להיות בקשר קרוב עם הבוגרים וסגל בית הספר.

מורשת ימית – העיסוק במורשת הימית נעשה עיסוק עיקרי. ותרומתו באה לידי ביטוי בתרומה משמעותית לערכים הנוגעים לזירה הימית בוויקיפדיה העברית.

אתר ימאים - כדי להשלים מידע ולתת ביטוי לסיפורים הרבים הרווחים אצל הימאים הקים את אתר המורשת הימית.

אשגר שבועי - כדי להנגיש את נושאי המורשת מקפיד רהב להפיק מדי שבוע אשגר סיפורים מהים ותאריכים למזכרת. ולהפיצו בדאר אלקטרוני בין המעוניינים בכך.

 חיים אישיים
לרהב שבעה ילדים. בשנת 1962 נישא לשולמית ממשפחת ווליניץ, ממנה יש לו שני בנים. בשנת 1972 נפרדו. ב-1977 נישא בשנית לאפרת, ממנה נולדה לו בת. באפריל 1985 אימצו השניים תאומות. שתיהן שירתו בחיל הים, וכיכבו בסרטה של נילי טל, "הנערות מברזיל". אפרת רהב נפטרה בדצמבר 1999. בשנת 2004 נישא רהב לאלנה לבית פידאייב, שהביאה עימה בן ובת.

פרסומים שכתב
 בסיס הדרכה של חיל הים, 'מערכות ים' 107–108, מרץ 1972, עמ' 56.
 ספינות סער – עקרונות בנין הכוח הימי, המכללה לביטחון לאומי, נובמבר 1984



 מדריך אימון לציוד הצלה באניה, הוכן לפי הזמנת חברת צים, בבקרה של רשות הספנות והנמלים, מאי 1989.
 ברכות לשלמה אראל בן תשעים, ותשובת אלוף שלמה אראל באתר משמר המורשת הימית נובמבר 2010
 קרב פורט סעיד במלחמת יום הכיפורים, מאמר במערכות גיליון 449 יוני 2013.
 מלחמת ששת הימים  ניתוח פעולת פורט סעיד 1967  באתר מורשת חיל הים: אוגוסט 2013.
 לחימה ימית במלחמת יום הכיפורים, פרק י"ד בספר ניצחון בסבירות נמוכה עורך מיכאל ברונשטיין, הוצאת שרידות, אפי מלצר בע"מ, 2017, עמ' 408–431.


 ספינות הסער כוח לוחמת השטח של חיל הים במסגרת "הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2020/2019" של המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית ינואר 2020, עמ' 313–329.

 RADM Eli Rahav,  Missile Boat Warfare: Israeli Style United States Naval Insitute Proceeding, 1986

לקריאה נוספת
 רנן שור, מטח, הבזק, סוף – קרב היתקלות שבו הוטבעה סירת מחבלים על ידי ספינת טילים, במחנה 22 בנובמבר 1972, עמ' 6–7.
 מייק אלדר, שייטת 11, עמ' 164, 185-197, 206,210-212, 218, 242, 287, ספרית מעריב, 1996
 שמשון עדן, אנשי הברזל על ספינות העץ, עמ' 68, 94, 173, 224, 229, 243, 245, 247, 250 251, הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2000
 אברהם רבינוביץ, ספינות שרבורג, הוצאת אפי מלצר בע"מ, עמ' 162, 177, 198, 199, 211-213, 242
 איתן הבר, זאב שיף ודני אשר, המלחמה, הוצאת משכל, 2013, ע' 330.
 מירי לוי שאול, איתן למשפחת שאול, סטודיו נון, 2018.

קישורים חיצוניים


, 
 בני לנדאו, מטאטא בראש התורן, סיפורו האישי של סרן אלי מפקד הטרפדות הישראליות על השמדת הטרפדות המצריות. גיליון במחנה 18 ביולי 1967, עמ' 12–13.
 רנן שור, מטח הבזק סוף קרב היתקלות שבו הוטבעה סירת מחבלים על ידי ספינת טילים, במחנה, 22 בנובמבר 1972.
 זאב פלפל דברי אלי רהב במהלך קרב הבערת מכלי הבניאס דקות 7:30–12:00 בהקלטה מתוך ארכיון המדינה.
 תיאור קרב רומני על ידי יצחק שושן ואלי רהב בסרט סיכומי חיל הים אחרי מלחמת ששת הימים מדקה 15 ואילך.
 בן כספית הקשר הישראלי ריאיון עם אלי רהב וניר מאור בנושא תקרית ליברטי 20 במאי 2012.
 כוכבי אזרן, אלי רהב על מלחמת שלום הגליל, 2013.



 יעקב צוראון ואריה ארזי שירות בספינות הסער ריאיון עם אלי רהב "מבט כרמל" נובמבר 2019.
 יעקב צוראון ואריה ארזי ספינות הסער במלחמת יום הכיפורים – ריאיון עם אלי רהב "מבט כרמל" נובמבר 2019.
 אוסף אלי רהב מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
 כוכבי אזרן, אלי רהב מספר על תפקידו כמפקד טרפדת, וכמפקד כוח הטרפדות בקרב הרומני, אפריל 2022.
 אלנה רהב והדר שלו, דברי תא"ל דימ' אלי רהב על איתן שאול ז"ל, עין הוד ערב יום הזיכרון 3 במאי 2022.
 כוכבי אזרן, מראיין את אנשי הטרפדות, אפריל–יוני 2022.
 כוכבי אזרן, מראיין את אלי רהב על שירותו בחיל הים, חלק א' ינואר 2023.
 כוכבי אזרן, מראיין את אלי רהב על שירותו בחיל הים, חלק ב' ינואר 2023.
 כוכבי אזרן, מראיין את אלי רהב על פלגת ספינות סער 4 לימים פלגה 45.

ביאורים

 הערות שוליים 

קטגוריה:תתי-אלופים בחיל הים
קטגוריה:מפקדי שייטת ספינות הטילים
קטגוריה:מפקדי בסיס חיפה
קטגוריה:בוגרי בית הספר סמילנסקי (רחובות)
קטגוריה:בוגרי בית הספר לקציני ים עכו
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:ראשי מספן הים
קטגוריה:ויקיפדים ישראלים
קטגוריה:בוגרי קורס חובלים
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:מפקדי ספינות טילים
קטגוריה:חיילי חיל הים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל הים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל הים במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940