אוניברסיטת חיפה

250px|ממוזער|שמאל|בניין רבין
250px|ממוזער|שמאל|האגף החדש בספריית אוניברסיטת חיפה - נפתח במרץ 2011
ממוזער|בניין רבין מבפנים
אוניברסיטת חיפה (בערבית: جامعة حيفا) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית השוכנת בחיפה. הקמפוס העיקרי שלה הוא קמפוס הר הכרמל השוכן על הר טללים (מפסגות הר הכרמל), ואליו נוספים הקמפוס הטכנולוגי בלב רובע החדשנות של חיפה, קמפוס המושבה בו פועל בית הספר לעיצוב של האוניברסיטה, וארבע תחנות מחקר ימיות. האוניברסיטה הוקמה כמכון אוניברסיטאי בשנת 1963, ובשנת 1972 הוכרזה כאוניברסיטה עצמאית, והייתה למוסד האקדמי השישי שהוקם בישראל, ולאוניברסיטה הרביעית. באוניברסיטה לומדים כ-17,000 סטודנטים לכל התארים, ובה שבע פקולטות, 18 בתי ספר, ביניהם בית הספר לרפואה ע"ש הרטה ופול עמיר שהלימודים בו החלו בשנת תשפ"ו (2025/2026), 62 חוגים, 57 מכוני מחקר ותוכניות נוספות. באוניברסיטה שוכנת הספרייה האוניברסיטאית הגדולה בישראל.

 היסטוריה 
המכון האוניברסיטאי של חיפה
"המכון האוניברסיטאי של חיפה" הוקם בשנת 1963 תחת חסותה האקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ביוזמת ראש עיריית חיפה אבא חושי ומנהל מחלקת החינוך העירונית, משה רינות ובאחריותה התקציבית של העירייה. ההסכם על הקמת המכון קבע כי המכון יעניק לבוגריו בפקולטה למדעי הרוח ובפקולטה למדעי החברה תואר בוגר אוניברסיטה של האוניברסיטה העברית. מקום משכנו של המכון היה בבית ארדשטיין ברחוב י. ל. פרץ שבהדר הכרמל. "המכון האוניברסיטאי של חיפה" זכה להצלחה כבר בשנותיו הראשונות ותלמידים רבים מצפון הארץ ביקשו ללמוד בו. תוך שנים ספורות נעשה הבית צפוף מלהכיל את כל הסטודנטים, ובעקבות זאת הועבר המכון האוניברסיטאי לכרמל, למבנה שבו שוכן בשנות האלפיים בית הספר "עירוני ה". באוקטובר 1965 נכתבה מגילת אבן הפינה לקמפוס במקומו הנוכחי, שנבנה על אדמות הח'רייבה שנרכשו על פסגת הכרמל, והיה מיועד להיות שטח ירוק. המנכ"ל והנשיא הראשון של האוניברסיטה היה אליעזר רפאלי.

בשנת ה'תשכ"ה (1964) למדו במכון 472 סטודנטים, ותוך שש שנים הוכפל מספרם פי שישה - בשנת תש"ל (1970) מנה המכון 2,794 סטודנטים. המחזור הראשון של האוניברסיטה סיים בשנת התשכ"ז (1967) וכלל 61 בוגרים. בשנת תשל"א (1971) הונהגו לראשונה תוכניות לימוד לתואר מוסמך אוניברסיטה בשלושה חוגים. הטקס האחרון של הענקת התעודות מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים, שנערך בשנה זאת, ציין את תום תקופת החסות שבמהלכה סיימו 1,826 סטודנטים לימודים לתואר ראשון ו-457 סטודנטים קיבלו תעודת הכשרה בהוראה. שנה לאחר מכן, תשל"ב (1972), זכתה אוניברסיטת חיפה להכרה אקדמית מטעם המועצה להשכלה גבוהה.

עצמאות אקדמית
בשנת תשל"ב (1972), קיבלה אוניברסיטת חיפה הכרה אקדמית וזכתה לעצמאות אקדמית מלאה. באותה השנה, עמד מספר חברי הסגל האקדמי על 265 משרות. עם הקמת האוניברסיטה, אושרו הפקולטה למדעי הרוח, הפקולטה למדעי החברה, בית הספר לחינוך ובית הספר לעבודה סוציאלית. כמו כן, אושרו החוגים הנוספים הבאים: מקרא, ספרות עברית ולשון עברית, היסטוריה של עם-ישראל, היסטוריה כללית, שפה וספרות אנגלית, שפה וספרות ערבית, היסטוריה של ארצות האסלאם, פילוסופיה, שפה וספרות צרפתית, אמנות, חינוך, פסיכולוגיה, גאוגרפיה, סוציולוגיה, מדע המדינה, כלכלה וסטטיסטיקה. ב-14 מהחוגים הונהגו גם תוכניות לימודים לתואר מוסמך. בשנת תש"מ (1980) הונהגה התוכנית הראשונה ללימודים לקראת תואר דוקטור בחוג לפסיכולוגיה. בשנת 1984 נחנך מוזיאון ראובן ועדית מוזיאון הכט.

התפתחות האוניברסיטה
באוניברסיטת חיפה לומדים כ-17 אלף סטודנטים בשש פקולטות וחוקרים בה למעלה מ-600 חברי וחברות סגל אקדמי בכיר. בשנת 2000 הוקמה הפקולטה למדעי הטבע. בשנת 2008 הקימה האוניברסיטה את בית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני, שהוא בית הספר היחיד באקדמיה הישראלית שמוקדש כולו לחקר הים, ופועלים בו החוגים לביולוגיה ימית, מדעים גיאו-ימיים, טכנולוגיות ימיות, ביוטכנולוגיות כחולות וחקלאות ימית מקיימת ותוכנית לתואר שני ביחסים בינלאומיים עם התמחות באסטרטגיה ימית. בשנת 2012, זכתה אוניברסיטת חיפה במכרז של המל"ג להובלת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, קונסורציום בו שותפים הטכניון, מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון, אוניברסיטת בר-אילן, המרכז האקדמי רופין, המכון לחקר ימים ואגמים, המכון הגאולוגי, אוניברסיטת רייכמן ואוניברסיטת אריאל בשומרון. בשנת 2014 הקימה האוניברסיטה את מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון. בשנת 2013 נבחרה האוניברסיטה על ידי המל"ג להוביל את מרכז המצוינות לחקר החינוך בחברת המידע החדשה. בנוסף לחוקרי אוניברסיטת חיפה, במרכז חברים חוקרים מהטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון והמרכז הבינתחומי הרצליה.

החל מראשית שנות ה-90 מעניקה האוניברסיטה תוארי מוסמך אוניברסיטה (MA) לחניכי המכללה לביטחון לאומי של צה"ל. החל משנת 2005 צוערי קורס הקצינים של חיל הים לומדים באוניברסיטת לתואר ראשון ובין השנים 2007 עד 2019 העניקה האוניברסיטה תואר ראשון לחניכי תוכנית חבצלות. בשנת 2008 החלה האוניברסיטה במסלול ייחודי לתואר ראשון לצוערי קורס הקצינים של משטרת ישראל. בשנת 2017 הוענק לאוניברסיטה אות מגן המילואים של הרמטכ"ל, שמוענק למוסדות על העידוד והתמיכה שמעניקה האוניברסיטה לסטודנטים וחברי סגל שמשרתים במילואים.

בשנת 2009 חנכה האוניברסיטה מבנה נוסף ב"קמפוס הנמל" שבעיר התחתית בחיפה, במבנה ההיסטורי של מס ההכנסה. בזכות קרבתו לתחנת הרכבת, הפך קמפוס הנמל ליעד אטרקטיבי לסטודנטים מכל רחבי הארץ.

בשנת 2015 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם עם אוניברסיטת (EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU, האוניברסיטה הגדולה במחוז שאנגחאי, על הקמה של מרכז מחקר משותף לשתי האוניברסיטאות ובשנת 2016 הוקם בקמפוס בשאנגחאי הבניין של המרכז המשותף – הראשון מסוגו בין מוסד אקדמי ישראלי וסיני. בשנת 2017 הודק הקשר בין האוניברסיטה ומערכת ההשכלה הגבוהה בסין, בעקבות הסכם לשיתוף פעולה שנחתם עם האקדמיה הסינית למדעים.

בתחילת שנת הלימודים האקדמית תשפ"ג, נפתח קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי והחלה לפעול בו לראשונה הפעילות האקדמית המלאה של החוגים למדעי המחשב ומערכות מידע.

בינואר 2024 נחתם הסכם מיזוג בין אוניברסיטת חיפה והמרכז האקדמי ויצו, שהפך לבית הספר לעיצוב של אוניברסיטת חיפה.

בפברואר 2025 אושרה הקמתו של בית הספר לרפואה ע״ש הרטה ופול עמיר, שבשיתוף עם המרכז הרפואי כרמל, שירותי בריאות "כללית" ומחוז חיפה וגליל מערבי של "כללית", יחל להכשיר סטודנטים לרפואה החל משנת הלימודים תשפ"ו.

מוקדים
בשנת 2022 הכריזה האוניברסיטה על מחויבות למאבק הגלובלי לקידום קיימות חברתית וסביבתית ולעמידה במדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG) באמצעות מחקר, עשייה ציבורית וחברתית והוראה. בחודש מרץ באותה שנה, אימצה האוניברסיטה חזון חדש שהגדיר מחויבות חברתית וסביבתית כיעד, והקימה מוקדים רב תחומיים אחדים: מוקד אקלים וקיימות סביבתית, המאגד את תחומי משבר האקלים, הסביבה והקיימות הסביבתית; מוקד חיפה לפוליטיקה של אי שוויון, העוסק באי־השוויון החברתי-כלכלי, בבחינת השפעותיה של המדיניות החברתית-כלכלית על התרחבותו, ועל אפשרויות צמצומו; המוקד למוח והתנהגות, התומך במחקר בסיסי וביישומים קליניים שעשויים להוביל לטיפולים חדשים למחלות נוירולוגיות, קוגניטיביות ופסיכיאטריות, ולהביא לשיפור קוגניטיבי ורווחה רגשית וחברתית; וקיימא, מרכז הכשרה ליזמות אימפקט. במדד הקיימות לאותה שנה של המגזין "Times Higher Education", דורגה אוניברסיטת חיפה בין המקומות 201–300 - הדירוג הגבוה ביותר לשנה זו של אוניברסיטה ישראלית.

האוניברסיטה הקימה אתר ייעודי המרכז את כלל הפעילויות המחקריות, האקדמיות והמנהלתיות שלה הקשורות ל-17 מדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG). באתר ניתן למצוא דוחות שנתיים, פעילות מחקרית וחברתית ועוד.

החל משנת הלימודים תשפ"ג פתחה האוניברסיטה אשכול קיימות וסביבה, במסגרת אשכולות העשרה הפתוחים לסטודנטים. במסגרת האשכול מועברים קורסים כגון אדם, חברה וסביבה; אקטיביזם סביבתי; עוני וקיימות בראיה בינתחומית ועוד.

בשנת 2023 הוקם "בית הספר למדעי הסביבה", שאיחד את החוגים לגאוגרפיה ולימודי הסביבה והחוג לניהול משאבי טבע וסביבה.

רכבלית
250px|ממוזער|שמאל|תחנת הרכבלית באוניברסיטת חיפה, נובמבר 2021

באפריל 2022 נפתחה בחלק המערבי של הקמפוס תחנה F של "רכבלית", תחנת אוניברסיטת חיפה. הרכבלית מקשרת בין מרכזית המפרץ בתחנה התחתונה לאוניברסיטה, ועוברת דרך שתי תחנות בטכניון. מהתחנה ניתן להגיע לאתרים בתוך הקמפוס ומחוצה לו. התחנה מחוברת באמצעות גשר הולכי רגל מעל שדרות אבא חושי המוביל לנקודת תצפית לצפייה על הים התיכון.

קמפוסים ותחנות מחקר
בעבר פרשה האוניברסיטה את חסותה על מכללת עמק יזרעאל, מכללת תל חי ועל קורסים במכללת הגליל המערבי. חסות אקדמית זו הופסקה עם הפיכתן של שתי המכללות הראשונות לעצמאיות והמעבר של מכללת הגליל המערבי להיות תחת חסות אקדמית מלאה של אוניברסיטת בר-אילן.

קמפוס הר הכרמל
250px|ממוזער|שמאל|אוניברסיטת חיפה במבט מהכרמל
שמאל|ממוזער|250px|מבט על מגדל האוניברסיטה מפארק נשר
בקמפוס הר הכרמל שוכנות הפקולטות למדעי הרוח, למדעי החברה, מדעי הטבע, מדעי הרווחה והבריאות, חינוך ומשפטים, המכינה, בית הספר הבינלאומי ומוזיאון הכט והוא מקום מושבה של הנהלת האוניברסיטה. עוד בימיו של המכון האוניברסיטאי, החלה בניית הקמפוס האוניברסיטאי על רכס הכרמל. בראשית ימיה של האוניברסיטה, נמסר תכנון הקמפוס לאדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר ששהה באותה עת בישראל. נימאייר הכין את הסקיצה הראשונית למבני האוניברסיטה, אך בשל סיבות שונות לא הגיע לשלב התכנון המפורט. את מלאכת התכנון קיבל לידיו האדריכל הישראלי שלמה גלעד שנסוג מתוכניתו של נימאייר והותיר ממנה חלקים בודדים, כדוגמת הבניין הראשי, המכיל תחת קורת גג אחת את רוב הפעילויות האוניברסיטאיות ויועד להכיל 10,000 סטודנטים וכן את מגדל אשכול, המזוהה עם האוניברסיטה, שהיה לבניין הגבוה בחיפה עד לשנת 2002.

מיקומה של האוניברסיטה על רכס הכרמל והתוכנית להקמת המגדל על פי הסקיצה של נימאייר, הביאו לביקורת עזה מצד רשות שמורות הטבע אשר ניסתה לגייס את דעת הקהל ואת הכנסת למאבק נגד התוכנית.

ראשית הבנייה הייתה בשנת 1966 עם התחלת בנייתו של הבניין הרב-תכליתי הממוקם במרחק של שישה קילומטרים ממרכז העיר. בנייה זו נסתיימה כעבור שנתיים בשנת 1968, והחלה בניית בניין המדרגה, שאף נמשכה כשנתיים. הבניין הרב-תכליתי הכיל כיתות לימוד, אולמות, מעבדות, ספרייה עם 110,000 כותרים, ומתחם הסעדה.

בשנת 1969 החלה בניית הבניין הראשי שנסתיימה בשנת 1973, ובשנה זו החלה גם בניית מעונות הסטודנטים, שבנייתם נסתיימה כשנה לאחר מכן. ב-1974 החלה בנייתו של מגדל אשכול שנסתיימה בשנת 1978 והפכה את המגדל, המתנשא לגובה 90 מטרים לסימן ההיכר של האוניברסיטה בכלל ושל רכס הכרמל בפרט.

קמפוס העיר ע"ש לורי לוקי
250px|ממוזער|שמאל|קמפוס העיר ברחוב הנמל 65 חיפה, מבנה מס הכנסה מחוז חיפה לשעבר
כאמור, כחלק מחזון האוניברסיטה להפוך לחלק אינטגרלי מהמרחב העירוני, ובמטרה להנגיש את רובע ההי-טק והסטארט-אפים בעיר לסגל ולסטודנטים, הושק ב-23.10.2022, קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי, המאכלס את הפעילות של האוניברסיטה בתחום מדעי הנתונים. הקמפוס בנוי במתכונת של קמפוס עירוני, המשתלב במרקם העירוני של רובע החדשנות הפועל בנמל חיפה והוא מורכב משלושה קומפלקסים, הנמצאים במרחק של כמה מאות מטרים זה מזה.
ממוזער|בניין דילן בקמפוס העיר של אוניברסיטת חיפה
 בניין דילן ברחוב הנמל 16, המהווה את מתחם הכיתות והלימודים המרכזי של הסטודנטים.
 המתחם הטכנולוגי ע"ש פול (שמואל) והרטה עמיר: קומפלקס הבניינים ברחוב הנמל 63–67, בו שכן בניין מס ההכנסה ההיסטורי, המאכלס את מזכירויות החוגים, חדרי חברי וחברות הסגל, מעבדות ועוד.
 בניין ברחוב פלמר 4, שנמצא בשיפוץ וצפוי לאכלס מעבדות ומרחבי לימוד נוספים.

 קמפוס המושבה 
קמפוס המושבה, שנמצא במושבה הגרמנית, הוא מקום מושבו של בית הספר לעיצוב של האוניברסיטה.

 מתקני החוג לטכנולוגיות ימיות בחיא"ל (חקר ימים ואגמים לישראל) 
בשנת 2015 הקימה האוניברסיטה, מעבדות לחקר המים העמוקים במתחם המכון לחקר ימים ואגמים לישראל (חיא"ל). זהו שיתוף פעולה ראשון מסוגו שבו מעבדות של אוניברסיטת מחקר מוקמות בתוך מבנה של מכון לאומי, כך שחוקרי שני המוסדות יוכלו לשתף פעולה ביניהם. במסגרת שיתוף הפעולה, חוקרי האוניברסיטה נעזרים ב"בת גלים", ספינת המחקר של המכון.

תחנת מוריס קאהן לחקר הים
תחנת המחקר פועלת בכפוף לבית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני וממוקמת בקיבוץ שדות ים, התחנה הוקמה במטרה לספק נתונים בסיסיים והבנה של המערכת האקולוגית הימית בים התיכון. בין היתר תחנת המחקר מספקת שירותי ניטור עבור בית הספר למדעי הים, רשות העתיקות, רשות הטבע והגנים ועוד. התחנה אחראית לפעילויות הצלילה של בית הספר ומצוידת בציוד חדיש ועדכני, ומנוהלת בהתאם לסטנדרטים בין לאומיים לצלילה מדעית של ה-AAUS.

קמפוס ECNU בשנגחאי
בשנת 2018 חנכה אוניברסיטת חיפה קמפוס משותף בשנגחאי עם אוניברסיטת EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU). הקמפוס, שמשתרע של שטח של 4500 מ"ר, הוקם כחלק מ-Zizhu International Education Park שבעיר הסינית, ומתמקד בלימודים בינתחומיים חדשניים בביו-רפואה, מדעי המח, מדעי הסביבה ועוד.

זהו צעד נוסף בהסכם שנחתם בין שתי האוניברסיטאות בשנת 2015 המאפשר לחוקרים מחיפה ומסין להתמודד יחדיו על מענקי מחקר של ממשלת סין, שמשקיעה, על פי ההערכות, למעלה מ-40 מיליארד דולר בשנה במחקרים מדעיים. ההסכם כלל גם חילופי סטודנטים ומרצים בין האוניברסיטאות.

סמל האוניברסיטה
סמל האוניברסיטה עוצב בשנת 1966 על ידי דינה מרחב, כנהוג בקרב האוניברסיטאות בישראל הכיל את האותיות הראשונות של שם המוסד. עיצובן של האותיות מסמל את פסגות הכרמל ובסמל שלוש שפות המסמלות את החברה הישראלית הרב תרבותית שמתבטאת בנוף הקמפוס.

בשנת 2024, אחרי תהליך מיתוג מחדש, הושק לוגו מחודש לאוניברסיטה.

יחידות אקדמיות
ממוזער|250px|שמאל|סטודנטיות באוניברסיטת חיפה - צילום של משה גרוס משנת 1965

פקולטות
בית הספר לרפואה ע"ש הרטה ופול עמיר

בפברואר 2025, על רקע המחסור ברופאים בישראל, אישרה המל"ג את הקמתו של בית הספר לרפואה ע״ש הרטה ופול עמיר באוניברסיטת חיפה, בשיתוף המרכז הרפואי כרמל, שירותי בריאות "כללית" ומחוז חיפה וגליל מערבי של "כללית". פרופ' חיים ביטרמן יעמוד בראש בית הספר, שיפעל במתכונת לימודים שש-שנתית. המחזור הראשון של בית הספר החל את לימודיו בשנת תשפ"ו (2025/26), וכולל 74 סטודנטים.

על מנת להתאים את תוכנית הלימודים לצרכים מתפתחים בעולם הרפואה, הוחלט כי היא תכלול הכשרה בשימושים טכנולוגים חדשים, רפואה בקהילה, ושירותי רפואה אינטגרטיביים - בהם הרופא מתפקד בשיתוף עם נותני שירות רפואי נוספים כמו, מרפאים בעיסוק, פיזיותרפיסטים, קלינאי תקשורת, עובדים סוציאליים ועוד. בתחום זה של הכשרה משולבת בית הספר לרפואה ישלב כוחות עם הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות של האוניברסיטה.

הפקולטה למדעי הרוח
הפקולטה הוקמה בשנת 1972, עם הקמת האוניברסיטה ובה 10 חוגי לימוד. נכון לשנת 2017, יש בפקולטה 30 חוגים ושני בתי ספר. הפקולטה למדעי הרוח מפעילה את תוכנית "דרך הרוח" – תוכנית שבה כלל תלמידי האוניברסיטה מכלל הפקולטות לומדים קורסים בסיסיים במדעי הרוח, במטרה להרחיב את הדעת ולפתוח אשנב להשכלה רחבה יותר ולנושאים שהם מחוץ לתחום ההתמחות הרגיל של התלמיד.

הפקולטה לחינוך
הפקולטה לחינוך הוקמה כבית ספר לחינוך, עם הקמת האוניברסיטה, עוד כמכון האוניברסיטאי תחת האוניברסיטה העברית, בשנת 1963.

בית הספר לחינוך הפך לפקולטה בשנת 1995 כביטוי למעמד המרכזי שמייחסת אוניברסיטת חיפה לתחום החינוך. זוהי הפקולטה לחינוך הגדולה בישראל ולה שישה חוגים: החוג לחינוך מיוחד, החוג לייעוץ והתפתחות האדם, החוג ללמידה, הוראה והדרכה, החוג למנהיגות ומדיניות בחינוך, החוג ללקויות למידה והחוג לחינוך מתמטי. על פי דירוג שנחאי לשנת 2023, הפקולטה לחינוך מדורגת ראשונה בארץ בין כל בתי הספר לחינוך ובמקומות 51–75 בעולם

הפקולטה למשפטים
הפקולטה הוקמה בשנת 1990 על ידי פרופ' יצחק זמיר, דיקן הפקולטה הראשון, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה ולימים שופט בית המשפט העליון. בשנת 1996 התקיים טקס הבוגרים הראשון של הפקולטה. בפקולטה 3 מרכזי מחקר: המרכז לבריאות, משפט ואתיקה (1995), המרכז למשפט וטכנולוגיה (1998) והמרכז לפשיעה, משפט וחברה (1998) ומגוון קליניקות משפטיות החל משנת 2002. הפקולטה מפרסמת 3 כתבי עת, "משפט וממשל" (1992), "הארת דין" (2004) ו"דין ודברים" (2005). הפקולטה דורגה בין 100 בתי הספר למשפטים הטובים בעולם בדירוג של מדד SSRN בשנת 2008. בשנת 2007 ובשנת 2008 דורגה פקולטה זו בין 10 המובילות בעולם מחוץ לארצות הברית (על פי מדד SSRN).

הפקולטה למדעי החברה ע"ש שמואל והרטה עמיר
הפקולטה הוקמה בשנת 1972 עם הקמת האוניברסיטה ופעלו בה שבעה חוגים. נכון לשנת 2017, פועלים בפקולטה 14 חוגים ושני בתי ספר. החל משנת 2016, בעקבות תרומתם הנדיבה של שמואל והרטה עמיר, נקראת הפקולטה על שמם.

הפקולטה למדעי הטבע
הפקולטה למדעי הטבע הוקמה בשנת 2000 ויש בה 11 חוגים ולמעלה מ-40 מעבדות מחקר שונות. הפקולטה מתמקדת בתחומים: מדעי החיים ומדעים מדויקים.

הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות אושרה להקמה על ידי מוסדות האוניברסיטה והמועצה להשכלה גבוהה בשנת הלימודים תשנ"ו (1995–1996) ונקראה בהקמתה הפקולטה ללימודי רווחה ובריאות. בפקולטה שלושה בתי ספר ושבעה חוגים. בית הספר לבריאות הציבור, בית הספר לעבודה סוציאלית, בית הספר לטיפול באמצעות אומנויות, החוג לשירותי אנוש, החוג ללימודי זקנה, החוג לריפוי בעיסוק, החוג להפרעות בתקשורת והחוג לבריאות נפש קהילתית. במסגרת הפקולטה פועלים גם המרכז הקליני הבין-תחומי, שמשלב בין מחקר אקדמי ופעילות טיפולית בקהילה, והיחידה ללימודי המשך, המפעילה תוכניות להרחבת הידע והמיומנות של אנשי מקצוע בתחומי רווחה, בריאות ומשפחה.

 בית הספר למדעי הים ע"ש צ'רני 
בית הספר למדעי הים ע"ש ליאון צ'רני באוניברסיטת חיפה הוקם בשנת 2008 במטרה להכשיר את הדור הבא של חוקרי הים בדיסציפלינות השונות. בית הספר הוא בית ספר לתארים מתקדמים (מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורט) לחקר ולימוד הסביבה הימית. בשנת תשפ"ה מנה הסגל האקדמי והמנהלי כ-83 איש וכ-260 סטודנטים ישראלים וזרים לתארים מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורנט. בבית הספר פועלים ארבעה חוגי לימוד: החוג למדעים גאו-ימיים ע"ש שטראוס, החוג לביולוגיה ימית, החוג לטכנולוגיות ימיות ע"ש האטר, החוג לביוטכנולוגיות כחולות וחקלאות ימית מקיימת וכן תוכנית מוסמך ליחסים בינלאומיים עם התמחות באסטרטגיה ימית.

 בית הספר לעיצוב 
בינואר 2024 נחתם הסכם מיזוג בין אוניברסיטת חיפה והמרכז האקדמי ויצו, לפיו שולב המרכז האקדמי לתוך האוניברסיטה והפך לבית הספר לעיצוב של האוניברסיטה. כיום עומדת פרופ' לאה פרץ בראש בית הספר והוא בית הספר לעיצוב הראשון בישראל שהוא חלק מאוניברסיטה.

בבית הספר קיימים לימודי תואר ראשון בארבעה חוגים: עיצוב אופנה, תקשורת חזותית, אדריכלות וצילום; ולימודי תואר שני בעיצוב סביבה וחינוך. בית הספר ממוקם במושבה הגרמנית בחיפה, והוא אחד משני קמפוסים של אוניברסיטת חיפה בעיר התחתית של חיפה (יחד עם קמפוס העיר שנמצא בנמל).

בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום
ביוני 2022 נחנך בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום (שהוקם הודות לתרומה של יו"ר חבר הנאמנים של האוניברסיטה בראד בלום). בהתאם לחזון האוניברסיטה, הכשרת תלמידי המחקר בבית הספר כוללת לא רק התמקדות אישית בתחום מחקר ספציפי, אלא גם פעילות אקדמית משותפת לכלל תלמידי המחקר של האוניברסיטה, קורסים משותפים בסוגיות גלובליות כמו הגירה או רווחה סביבתית ועוד פעילויות שיקנו ידע רחב על הסוגיות שעמן מתמודדת האנושות במאה ה-21, בנוסף לידע הספציפי של תחום המחקר.

בית הספר הבינלאומי
בית הספר הבינ"ל מטפל בכ-1000 סטודנטים מכל רחבי העולם אשר מגיעים ללמוד במגוון תוכניות באנגלית באוניברסיטת חיפה. בנוסף, בית הספר הבינלאומי אמון על כלל ההסכמים הבינלאומיים ועל מערך של חילופי הסטודנטים במסגרתו סטודנטים ישראלים נוסעים, במהלך לימודיהם, למדינות אחרות, ללימודים של סמסטר אחד. בית הספר מציע 16 תוכניות מוסמך הנלמדות באנגלית, תוכניות אלה פתוחות גם לסטודנטים ישראלים בשכר לימוד ישראלי. בנוסף, בית הספר מציע מגוון של תוכניות קצרות טווח לסטודנטים בין לאומיים לתואר ראשון (Study Abroad). כלל התוכניות של בית הספר הבינלאומי פתוחות לסטודנטים ישראלים המבקשים ללמוד באנגלית בסביבה בינלאומית.

המכינה האוניברסיטאית
המכינה האוניברסיטאית הוקמה בסוף שנות ה-60 ומאז ועד היום עומד מספר בוגריה על רבבות של בוגרים, רובם המשיכו בהצלחה בלימודיהם האקדמיים. למכינה מגוון תוכניות לימוד וביניהן גם תוכניות ייעודיות לקבוצות אוכלוסייה שונות כמו "מכינת ערב" עבור סטודנטים העובדים במהלך היום, "מכינת 30+" לסטודנטים מבוגרים מהרגיל, "מכינה לתלמידים לקויי למידה" ועוד. תלמידי המכינה זוכים למעמד של סטודנטים בקמפוס, חברים באגודת הסטודנטים וזכאים למגוון הטבות. המכינה מלווה את הסטודנטים באמצעות שמירה על כיתות קטנות ויחס אישי, חונכות אישית, קואצ'ינג, מתן הנחות במגוון קורסים, הכשרות והעשרות כמו קורסי פסיכומטרי ושפות ואף במסלולים מסוימים מציעה לתלמידיה מלגות.

רשות המחקר – מכונים ומרכזים
רשות המחקר אחראית על קידום, עידוד וטיפוח המחקר האקדמי, תוך דגש מיוחד על הרחבת המחקר הממומן על-ידי קרנות מחקר וגופים ציבוריים. תחת רשות המחקר פועלים 70 מרכזי ומכוני המחקר של האוניברסיטה. ביניהם, מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה, המכון לארכאולוגיה ע"ש זינמן, המרכז הבינלאומי לבריאות, משפט ואתיקה, המרכז לחקר הביטחון הלאומי, המרכז למשפט וטכנולוגיה, מכון בוצריוס לחקר החברה וההיסטוריה הגרמנית בת זמננו, המרכז לחקר ולימוד הזיקנה והמרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית.

תוכניות מיוחדות
תואר ראשון בשנתיים
המסלול החדש והראשון מסוגו בישראל יתקיים באוניברסיטת חיפה החל משנת הלימודים ה'תשע"ח. תואר ראשון בשנתיים הוא תואר ראשון מלא, תקני, זהה בדרישות, בחתכי הקבלה, בחומר הנלמד, בקורסים ובכל דבר המאפיין תואר אקדמי שלימודיו אורכים שלוש שנים, מלבד שינוי אחד מהותי: הוא נלמד בשנתיים. בדומה לתארים הראשונים שנלמדים במשך שלוש שנים, גם במסלול לתואר ראשון בשנתיים לומדים הסטודנטים במשך 6 סמסטרים, אלא שבמסלול הזה הלימודים הם ברצף, כולל שני סמסטרי קיץ. המסלול החדש מוצע במגוון חוגים במדעי הרוח ומדעי החברה, כפעולה נוספת לחיזוק תחומים אלה ולשיפור האטרקטיביות שלהם לסטודנטים. מטרתו של המסלול המיוחד לאפשר לסטודנטים מצטיינים ושאפתניים לסיים את התואר במשך שנתיים בלבד, וכך לצאת לשוק העבודה או למחקר בתארים מתקדמים, שנה מוקדם יותר. באוגוסט 2016 פרסמה התאחדות הסטודנטים הארצית דו"ח של ועדת מומחים מטעמה שציינה כי תואר ראשון בשנתיים הוא צורך מרכזי של הסטודנטים.

מדעי הרוח הדיגיטליים
מדעי הרוח הדיגיטליים היא תוכנית ראשונה מסוגה בישראל שנפתחה בשנת הלימודים ה'תשע"ח. התוכנית, שמעניקה תוארי B.Sc (בוגר במדעים), משלבת את תחומי הידע של מדעי הרוח והחוג למערכות מידע ממוחשבות ומטרתה להכשיר בוגרים שיודעים לשלב את יכולות התכנות וניהול המידע החדשניים ביותר עם תחומי הרוח המסורתיים כדי לייצר ידע חדש – בתחום האקדמי, אבל לא פחות חשוב מכך, בעולם התעסוקה שנשלט בימינו יותר ויותר על ידי ה-Big Data.

המעבר של תחומי הרוח המסורתיים לשימוש בטכנולוגיות חדישות הוא מהלך שמתרחש באוניברסיטאות הגדולות והמובילות בעולם, ולצד תוכנית הלימודים החדשנית, חוקרי אוניברסיטת חיפה מובילים פרויקטים מחקריים פורצי דרך שמשלבים בין התחומים כמו שימוש בטכנולוגיות סריקה חדשניות לפיענוח של טקסטים קדומים, דוגמת המגילות הגנוזות או הגניזה הקהירית, שילוב בין צילום תלת מימד וחישה מרחוק וארכאולוגיה, בינה מלאכותית וקריאת טקסטים ספרותיים, מציאות רבודה דרך הטלפונים החכמים שישמשו "מדריכים" במוזיאונים ועוד.

מב"ל
לימודי ביטחון לאומי נועדו להקנות תואר שני לסגל הבכיר בצה"ל ובמערכות הביטחון השונות בתפקידי פיקוד וניהול בכירים, ולבכירי מערכות ציבוריות וממשלתיות במדינת ישראל. לימודי ביטחון לאומי מתמקדים בתחומי יסודות הביטחון הלאומי, הבנת הרקע המדיני והחברתי של בעיות ביטחון המדינה, לימודי ביטחון הפנים והחוץ: ביטחון לאומי, המזרח התיכון, מודיעין, החברה הישראלית, אכיפת חוק, פשיעה חוק וחברה, תכנון אסטרטגי, חברה וצבא בישראל, כלכלת ביטחון לאומי, תקשורת וביטחון, שחיתות פוליטית/ציבורית, אתיקה צבאית, עבריינות ופשיעה, משפט חוקתי ומינהלי וכדומה. התוכניות ללימודי ביטחון לאומי של מב"ל מיועדת לתלמידים אשר נשלחו ללימודיהם על ידי הגופים בהם הם משרתים, לא ניתן להתקבל לתוכניות אלו באופן עצמאי.

שגרירים ברשת

בשנת 2012 פתחה האוניברסיטה את התוכנית "שגרירים ברשת", תוכנית שמטרתה ללמד את הסטודנטים כיצד להשתמש במדיה החדשה כדי לספר את סיפורה האמיתי של מדינת ישראל, בדרך שהם רואים אותה. התוכנית החלה כתוכנית ללימודי תעודה, וכעבור שנתיים הפכה לתוכנית אקדמית תחת החוג ללימודים רב תחומיים. עם שדרוג התוכנית לתוכנית אקדמית, הסטודנטים עוסקים גם בחקר וניתוח סוגיות כמו מקורות האנטישמיות הישנה והחדשה, אסטרטגיות של הסברה, מיתוג, הרצאות מפי מומחים, סיורים במשרד החוץ ועוד. לתוכנית הישגים רבים: במהלך מבצע "עמוד ענן" הוקם חמ"ל הסברה שהציג את נקודת המבט הישראלית; ייזום משלחות הסברה לחו"ל; יצירת "ממים" שהפכו לויראליים ברשת, אירוח עיתונאים וכותבי בלוגים מכל העולם ועוד. התוכנית נערכת בשיתוף דיקנאט הסטודנטים, אגודת הסטודנטים, קרן אייסף והמרכז הרב תחומי ע"ש אליזבת וטוני קומפר לחקר אנטישמיות וגזענות.

אתגר
תוכנית אתגר הוקמה בשנת 2006 בשיתוף אוניברסיטת חיפה ועיריית חיפה. התוכנית מהווה מסלול אקדמי ייחודי לתואר ראשון במדעי המחשב ומיועדת לתלמידי תיכון מצטיינים בעלי מוטיבציה ונכונות לעמוד באתגרים אקדמיים. תלמידי התוכנית מתחילים את לימודיהם האקדמיים בכיתה י' וממלאים את חובותיהם האקדמיות במקביל ללימודיהם בתיכון. הם מסיימים את לימודיהם בכיתה י"ג וזכאים לתואר בוגר בחוג למדעי המחשב בגיל 19. קורסי התוכנית מועברים באוניברסיטת חיפה, בשניים עד שלושה ימי לימוד בשעות אחה"צ, על ידי חברי הסגל של החוג למדעי המחשב, בכיתות קטנות וייחודיות, תוך מתן דגש על קידום אישי ופיתוח החשיבה. בשנת 2016 זכה סטודנט בתוכנית, לירן מרקין, במדליית ארד באולימפיאדת מדעי המחשב ובשנת 2017 זכה יובל סלנט במדליית הכסף באולימפיאדת מדעי המחשב.

אופקים – תוכנית המצטיינים
תוכנית "אופקים" היא תוכנית המצטיינים של אוניברסיטת חיפה, תוכנית האוספת אליה מדי שנה עד 15 סטודנטים בעלי נתונים אישיים יוצאי דופן, מעניקה להם מלגת לימודים מלאה, ומאפשרת להם את החופש לעצב את לימודיהם כרצונם תוך ליווי אישי והקפדה על רמה אקדמית גבוהה במיוחד. מטרת התוכנית היא להכשיר סטודנטים מצטיינים במגוון כלי המחקר המקובלים באקדמיה, להכיר להם את הדיסציפלינות השונות, לטפח בהם כישורי כתיבה וניתוח גבוהים, ולעודד בקרבם מחשבה ביקורתית ומעמיקה. התוכנית שואפת להפוך את תלמידיה ובוגריה לחוקרים אינטרדיסציפלינריים מובילים באקדמיה, ולמנהיגי דעה ועשייה מרכזיים בחברה הישראלית.

התוכנית בנויה כחוג לימודים לכל דבר ועניין, והיא נלמדת במסגרת תואר ראשון דו-חוגי בצמוד לחוג נוסף לבחירת התלמיד (משפטים, פסיכולוגיה, ביולוגיה, היסטוריה, פילוסופיה וכו'). תלמידי התוכנית נדרשים להשלים 60 נקודות זכות במהלך שלוש שנות לימודיהם בחוג (זאת בנוסף לדרישות החוג השני). נקודות אלו מורכבות משמונה קורסים ייעודיים לבחירת התלמיד אשר נבנים במיוחד למען התוכנית ומתחלפים מדי שנה (16 נ"ז), קורס ללימוד שפה זרה לפי בחירה (2 נ"ז) וכן עבודת גמר בסיום הלימודים (6 נ"ז). את שאר נקודות הזכות הנדרשות לתואר מרכיבים התלמידים כראות עיניהם מכל הפקולטות, החוגים והדרגים באוניברסיטה, תוך שהם נהנים מקבלת עדיפות לכניסה לקורסים סגורים, קורסים של תואר שני וסדנאות.

שיתופי פעולה בינלאומיים
טקסס A&M
בשנת 2016 חתמה האוניברסיטה על הסכם לשיתוף פעולה עם אוניברסיטת טקסס A&M במסגרתו יוקם מערך של מצופי מחקר מול חופי ישראל. מצוף אחד, שכבר הוטל בשנת 2017, ממוקם במים הטריטוריאליים של ישראל ומגיע לעומק של כמה עשרות מטרים. המצוף השני, שיוטל בשנת 2018, יהיה במרחק של כמה עשרות קילומטר מהחוף ויגיע לעומק של כקילומטר וחצי. על המצופים יותקנו מערכות מתקדמות של חיישנים שיעבירו מידע און-ליין לתחנת המחקר שבאוניברסיטת חיפה על מדדים שונים כמו זרמי ים, זיהום, טמפרטורה ועוד. נתונים אלו יוכלו לסייע למדענים להתמודד, במקרה הצורך, עם מקרים של דליפות נפט או סכנות אקולוגיות אחרות. אוניברסיטת טקסס A&M הקימה מערך דומה של מצופים במפרץ מקסיקו, לאחר דליפת הנפט הענקית בשנת 2010.

CASIA
במרץ 2017, במסגרת מסעו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לסין, אליו התלווה נשיא האוניברסיטה דאז, פרופ' רון רובין, חתם האחרון על הסכם עם המכון לאוטומציה באקדמיה הסינית למדעים (CASIA), והמיליארד הסיני ז'ונג צ'ינגחאו על הקמת מכון בינלאומי משותף ליישומי טכנולוגיית בינה מלאכותית. אוניברסיטת חיפה והאקדמיה הסינית למדעים יתמקדו במכון החדש בפיתוח טכנולוגיות יישום בינה מלאכותית במגוון תחומים: זיהוי ומעקב אחר המבט האנושי למטרת אינטראקציה עם מכשירים ביישומים שונים; עיבודי תמונה וביג דאטה למטרת שימוש ביישומים רפואיים; עיבודי תמונה המעלים את רמת הרזולוציה בתמונות שצולמו במים עמוקים; זיהוי ביומטרי וטכנולוגיות בקרת תנועה ועוד.

בניית המכון תיעשה על ידי קבוצת האנגזוו וואהאה (Hangzhou Wahaha Group) והבנייה אמורה להסתיים עד לשנת 2019. הפעילות המחקרית תתקיים בקמפוסים של חיפה ובייג'ינג במקביל, באמצעות חילופי חוקרים משני המוסדות. ועדה ייעודית שתוקם תבחר באילו פרויקטים ותחומי עניין להתמקד, ותגייס את החוקרים המוכשרים ביותר משתי המדינות.

הסכמי הבנות ההדדיות (MOU) בינ"ל
נכון ליולי 2019, לאוניברסיטת חיפה 493 הסכמי MOU, לרבות אוניברסיטאות בהודו, רוסיה, ארגנטינה, קנדה (5), גרמניה (3), ארצות הברית (5), ליטא (2), בולגריה, רומניה, קפריסין, ספרד (2), פולין וצ'כיה.

 אוניברסיטת ZAYED 
בשנת 2021 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם שיתוף פעולה במסגרתו שני המוסדות ישתפו ידע אקדמי במגוון תחומים, בין היתר במדעי הים, חינוך, ניהול משאבי טבע ועוד ואף יקיימו מחקר משותפים בתחומים אלה. כמו כן, שני המוסדות יקיימו חילופי סטודנטים וסגל ויפעלו לקיום של ימי עיון, כנסים וסמינרים משותפים.

 הארכיון הלאומי של איחוד האמירויות הערביות 
בשנת 2022 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין ספריית יונס וסוראיה נזריאן של אוניברסיטת חיפה לספרייה והארכיון הלאומי של איחוד האמירויות הערביות, שמתמקד בחילופי חוקרים ומומחים, מחקר ארכיוני וחילופי אוספים, מתן גישה למשאבים של הספריות לחוקרים וחוקרות של שני המוסדות וקיום אירועים וכנסים משותפים.

ההסכם – ראשון מסוגו באותה תקופה – אפשר שבירת חסמי ידע שהיו קיימים עד אותו הזמן בין חוקרים במזרח התיכון, והפך חומרים רבים שהיו חסומים לקהל החוקרים הישראלי והאמירתי כאחד לנגישים.

 מרכז המלך חאמד לדו קיום בשלום של בחריין 
ב-2022 נחתם הסכם הסכם שיתוף פעולה בין אוניברסיטת חיפה למרכז המלך חאמד לדו קיום בשלום של בחריין, שמטרתו לקדם סובלנות, והכלה של חיים משותפים במזרח התיכון. במסגרת ההסכם יפעלו שני המוסדות לפיתוח של תוכניות מיוחדות לקידום דו-קיום בין יהודים וערבים ותוכניות חינוכיות לקידום של מנהיגות צעירה.

 abdelmalek essaadi university ו-cadi ayyad university 
בשנת 2022 חתמה האוניברסיטה על מזכר הבנות עם אוניברסיטאות abdelmalek essaadi university ו-cadi ayyad university שבמרוקו.

שיתוף הפעולה עם אוניברסיטת עבדלמאלק יתמקד במדעי הים, בתחומי חקלאות ימית מקיימת, טכנולוגיות ימיות ומחקר אקולוגי ארוך טווח.

פן נוסף שיאפשר שיתוף הפעולה לחזק הוא את הידע על העבר וההווה של יהדות מרוקו, ולהעמיק את לימודי יהדות צפון אפריקה, בין היתר גם על ידי סיורים לימודיים בשיתוף פעולה עם הקהילה היהודית במקום.

 שיתופי פעולה שנחתמו במסגרת COP27 
במסגרת ועידת האקלים בשארם א-שייח' שנת 2023, ועל רקע ההבנה כי האוקיינוסים והימים מתמודדים עם מגוון לחצים הקשורים לשינויי אקלים וזיהום. חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם טרילטרלי בנושא שינויי אקלים והשפעות זיהום בים התיכון ובמפרץ הערבי עם האוניברסיטאות ח'ליפה, אוניברסיטת איחוד האמירויות הערביות ומרכז GEOMAR הלמהולץ לחקר האוקיינוס קיל.

השותפות להסכם התחייבו לשלב ידע, מומחיות ותשתית על מנת ללמוד את ההשלכות של קצב התחממות המים במזרח הים התיכון והמפרץ – שגבוה מיתר העולם, ואת השפעותיו ולפעול להפחתת נזקים והתאמה בתחומים שונים.

הפרויקט ישתמש בטכנולוגיות תצפית מתקדמות באוקיינוס, כגון כלי רכב תת-מימיים, מצלמות חדשות, חיישנים כימיים ומודלים של מערכות אקולוגיות ימיות וישלב את הנתונים כדי לחזות תגובות עתידיות באוקיינוס, כמו גם תובנות לגבי תהליכים נוכחיים בעמודת המים ובקרקעית הים, ולפיתוח מודלים כדי לגלות איך ייראה העתיד עבור הים התיכון והמפרץ הערבי.

כרמל – החברה הכלכלית של האוניברסיטה
כרמל בע"מ, החברה הכלכלית של האוניברסיטה, עוסקת במסחור התגליות האקדמיות היישומיות של חוקרי האוניברסיטה, שיש להן תועלת לטובת הציבור והאנושות ככלל. ייחודה של כרמל במגוון יוצא הדופן של תחומי המחקר שבהם היא מציעה אפשרויות לחברות עסקיות: מדעי הטבע ופארמה, מדעי הים, ביו-טכנולוגיה וביו-חקלאות, מדעי המחשב ועוד, סביבה, חינוך, מדע הנתונים ו-Big Data ועוד. כרמל הקימה חממה ייחודית המאפשר לחברות מסחריות להשקיע בפיתוחים המחקריים של האוניברסיטה במודל של קרן השקעות. מודל זה הניב בשנה האחרונה שתי הצלחות גדולות, כשענקית הפארמה הבינלאומית MERCK השקיעה בחברת ARTSaVIT, שמפתחת תרופה למחלת הסרטן, ומספר חברות בראשות Johnson&Johnson השקיעו בחברת PROTEKT, שמפתחת תרופה למחלת אלצהיימר.

סטודנטים
מלגות
דיקנאט הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה מנהל את תחום המלגות עבור תלמידי התואר הראשון ומציע 3 סוגים שונים של מלגות: מלגות סיוע, מלגות הצטיינות ומלגות מעורבות חברתית. על חלק מן המלגות חלה מגבלה למניעת כפל מלגות ומלגות רבות הן תוצאה של שיתוף פעולה בין קרנות וגופים שונים לבין האוניברסיטה. המלגות ניתנות מטעם האוניברסיטה או מטעם מגוון קרנות וארגונים כאשר קיימים עשרות מסלול מלגות מכל סוג. בנוסף על המלגות הניתנות על ידי הדיקנאט, קיימות מלגות הצטיינות וסיוע עבור סטודנטים לתארים מתקדמים הניתנות על ידי הרשות ללימודים מתקדמים. פרטים נוספים אודות המלגות המתעדכנות מעת לעת, זמינים באתרי האינטרנט של היחידות הרלוונטיות.

מעונות
במעונות אוניברסיטת חיפה כ-1,100 מיטות ומגוון אפשרויות למגורים במעונות: מעונות ליחידים, לזוגות נשואים, לסטודנטים תלמידי מכינה, תואר ראשון תואר שני ושלישי, מעונות לסטודנטים נכים ולאורחים. מתחם המעונות כולל מועדונים, חדרי כביסה, מינימרקט, חדרי מחשבים ושירותים נוספים המיועדים עבור הדיירים. צוות המעונות עושה מאמצים רבים למען רווחת הדיירים ופועל לקיומם של חיי קהילה תוססים ומגובשים תוך קיום פעילויות חברתיות שונות. ישנם מספר סוגי ומבני מעונות ובהם:

מעונות שקמה – המעונות הראשונים שנפתחו במכון האוניברסיטאי, בשנת 1965. ממוקמות בלב שכונת רוממה בחיפה ובהן 50 דירות חדר הכוללת מטבחון מאובזר, מקלחת ושירותים משותפים. בכל דירה מתגוררים שני סטודנטים.

מעונות פדרמן – מבנה המעונות הראשון שהוקם בשנת 1974 בתוך קמפוס הכרמל, בניין בין 11 קומות ובו 74 דירות בנות 3 חדרים כל אחת, המאכלסות 2 סטודנטים בחדר. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל, מקלחת ושירותים משותפים.

מעונות בריטניה – הוקמו בשנת 1965 במתחם המעונות בקמפוס שעל הכרמל. בבניין כ-5 דירות בנות 6 חדרים, המאכלסות סטודנט יחיד בחדר. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל, סלון, 2 מקלחות ו-2 חדרי שירותים משותפים.

משכנות טליה – 8 מבני מעונות אשר הוקמו בשני שלבים, הראשון הסתיים בשנת 2000 והשני הסתיים בשנת 2003. במבנים מספר סוגי מעונות: מעונות לזוגות, מעונות ל-6 דיירים, מעונות לתלמידים לתארים מתקדמים ודירות אירוח המיועדות למרצים, אורחים וסגל מבקר באוניברסיטה, מן הארץ ומחוצה לה. המבנים מרווחים ומעוצבים ברמה גבוהה. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל וסלון משותפים. לכל חדר מקלחת ושירותים צמודים.

אגודת הסטודנטים

אגודת הסטודנטים באוניברסיטה פועלת למען הסטודנטים של האוניברסיטה במגוון רחב של נושאים ותחומים.

מוזיאון הכט

מוזיאון הכט נחנך בשנת 1984 ביוזמתו של ד"ר ראובן הכט מייסד "ממגורות דגון" בחיפה וממייסדי חבר הנאמנים של האוניברסיטה. זו הייתה גולת הכותרת של פעילותו למען האוניברסיטה, שבין היתר כללה הקמת קתדרה ע"ש ראובן הכט לציונות והיסטוריה והקמת מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה. מנעוריו גילה ד"ר הכט עניין בארכאולוגיה של ארץ ישראל ובמשך כשישים שנה אסף בשקדנות פריטים ארכאולוגיים, המייצגים את התרבות החומרית של ארץ ישראל בתקופות הקדומות. במיוחד גילה ד"ר הכט עניין בממצאים שייצגו את התקופות שהייתה להן משמעות היסטורית בתולדות עם ישראל, מן התקופה הכנענית ועד לשלהי התקופה הביזנטית. ד"ר הכט האמין שהארכאולוגיה היא אחד הביטויים החשובים של הציונות, וכי הממצאים הקדומים הללו הם הוכחה לקשר בין העם היהודי לארץ ישראל. במוזיאון 5 תצוגות קבע בתחום הארכאולוגיה (ארכאולוגיה של ארץ ישראל, תצוגות נושאיות שונות, תעשיות ומלאכות קדומות, ארכאולוגיה פיניקית בצפון ארץ ישראל והספינה העתיקה ממעגן מיכאל) ו-3 תצוגות קבע בתחום האומנות (אוסף אוסקר גז, אמנות יהודית מאמצע המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 וציור צרפתי בין 1830 ל-1930).

המוזיאון הוא ביתה של "הספינה העתיקה ממעגן מיכאל". שרידיה של הספינה התגלו בשנת 1985 והועברו לאוניברסיטה על ידי פרופ' אלישע לינדר מהמכון ללימודי ים של האוניברסיטה. הספינה תוארכה ללפני כ-2500 שנים, והעובדה שנקברה כמעט כולה תחת החול שימרה בצורה יוצאת דופן את שלד הספינה העשוי עץ. עובדה זו סייעה לחוקרים לשמר את הספינה בתהליך כימי מורכב, שלקח 7 שנים והסתיים בשנת 1996. שלד הספינה ששרד מוצג לראווה במוזיאון הכט. בשנת 2017 סיימו חוקרי האוניברסיטה בראשות פרופ' יעקב כהנוב ובשיתוף רשות העתיקות לבנות רפליקה – העתק מדויק – של הספינה, כשהבנייה מתבצעת באותן שיטות עתיקות שבו נבנתה הספינה לפני כ-2500 שנים. במרץ 2017, מספר ימים לאחר פטירתו של פרופ' כהנוב, הושקה הספינה ויצאה שוב לים.

ספריית יונס וסוראיה נזריאן

ספריית יונס וסוראיה נזריאן באוניברסיטת חיפה הוקמה בשנת 1963, לראשונה בבית הספר הגבוה בבית ארדשטיין ברחוב י. ל. פרץ בהדר הכרמל. משם עברה הספרייה שוב לבית הספר עירוני ה' ברחוב הביכורים במרכז הכרמל, במסגרת המכון האוניברסיטאי. לאחר שגדלו אוספי הספרייה והתיישן המבנה, בזכות תרומתה הנדיבה של משפחת נזריאן, החלה ב-2007 בניית המבנה החדש של הספרייה ששופצה והורחבה. בשנת 2010 נסתיימו עבודות הבנייה ובשנת 2012 הושקה מחדש הספרייה בשם "ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה". הספרייה היא מהגדולות שבספריות האקדמיות בישראל ובין הספריות המרכזיות הגדולות ביותר במזרח התיכון.

הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה
הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה שמה לה למטרה להוציא לאור ספרי עיון ממוקדים או רב-תחומיים, שיש בהם עניין לציבור משכיל ורחב, מעבר לתחומי ההתמחות האקדמית והמדעית. רשימת הכותרים שראו אור בהוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, חלקם בשיתוף עם מו"לים מובילים בארץ, כוללת תרגומים של ספרי עיון הנחשבים קלאסיים בתחומם, סדרות מדעיות בתחומים שונים, וספרים אקדמיים שחלקם הפכו לרבי-מכר בקרב שוחרי תרבות ודעת בישראל. במסגרת הוצאת הספרים, מוענק "פרס בהט" השנתי, הפרס הגבוה בארץ לספר עיון.

כתבי עת
משפט וממשל – כתב עת נושאי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי ונושאי של הפקולטה למשפטים, העוסק במשפט ציבורי, נוסד בשנת 1992. המערכת מורכבת בעיקר מסטודנטים תחת פיקוח אקדמי של עורך ראשי הממונה מקרב חברי הסגל של הפקולטה למשפטים.

הארת דין – כתב עת נושאי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי וממוחשב של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2004.

כתב העת עוסק בשינויים בכללי המשפט בישראל ומפרסם הערות פסיקה, חקיקה הלכות משפטיות ועוד מפרי עטם של אנשי הקהיליה המשפטית בישראל. המערכת מורכבת בעיקר מסטודנטים תחת פיקוח אקדמי של עורך ראשי הממונה מקרב חברי הסגל של הפקולטה למשפטים.

דין ודברים – כתב עת כללי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי בין תחומי של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2005.

כתב העת מתמקד ביחסי הגומלין בין המשפט לבין תחומי ידע אחרים ובפרט מדעי הרוח ומדעי החברה, אך משמש במה גם לכתיבה משפטית מסורתית.

בכתב בעת חוברות נושאיות וחוברות בנושאים כלליים, כולן בעריכת חברי סגל של הפקולטה למשפטים ותוך שילוב סטודנטים מצטיינים בכל תהליכי ההפקה.

דפים לחקר השואה
כתב עת אקדמי שנתי ודו לשוני בנושא למחקרי השואה, ע"ש משפחת דוד ופלה שאפל מבית המכון למחקר השואה באוניברסיטת חיפה ובית לוחמי הגטאות בתמיכתה הנדיבה של משפחת שאפל. כעת העת מקדם את לימודי השואה ותקופת השואה וכן את חקר האנטישמיות באמצעות מגוון שיטות ודיסיפלינות ונותן ביטוי לאג'נדות מחקר חדשות בישראל ובעולם.

מכמנים – כתב העת של מוזיאון הכט
כתב עת אקדמי, דו-לשוני (עברית/אנגלית), המשמש במה לסוגיות בארכאולוגיה של ארץ ישראל, ולפרסום פריטים נבחרים מאוסף מוזיאון הכט.

פרסים אקדמיים שמוענקים על ידי האוניברסיטה
פרס בהט
פרס בהט הוא פרס ספרותי שניתן על ידי הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה והקרן ע"ש פרופ' יעקב בהט, לזכרו של פרופ' בהט שהיה ממקימי החוג לספרות עברית וספרות השוואתית באוניברסיטת חיפה. הפרס הוא הפרס הגבוה ביותר שמוענק לישראל לספר עיון ומוענק מדי שנה החל משנת 1998, ל"כתב יד עיוני, מקורי ואיכותי בשפה העברית אשר לא פורסם בבמות אחרות, ואשר יש בו עניין לציבור הרחב". החל משנת תשע"ה (2015) מוענקים פרסים בסך כולל של 140 אלף ₪ במסגרת פרס בהט: 55,000 ₪ לשני זוכים לכל היותר ו"מענק בהט" בסך 30,000 ₪ לתמיכה בכתב יד שהוגש לתחרות ולא זכה אך נמצא ראוי לפרסום בהוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה.

פרס חייקין
פרס חייקין, בסכום של עד 75,000 ₪, מוענק מדי שנה לחוקר/ת ישראלי/ת שפרסם ספר מחקרי חדש (ניתן להגיש גם כתב יד של ספר) בשלוש השנים שלפני הענקת הפרס, בתחומים הקרובים לנושאים גאואסטרטגיים הנוגעים בעיקר לישראל ולמזרח התיכון ומטרתו לעודד את המחקר בתחומים אלה. הפרס מוענק על ידי נשיא האוניברסיטה או הרקטור ביחד עם נציג קתדרת חייקין בטקס שיתקיים ביום השנה למותו של ראובן חייקין במהלך חודש ינואר, כחודש לאחר פרסום תוצאות התחרות. בצוואתו, ביקש ראובן חייקין, לסייע לקתדרה לגיאואסטרטגיה והסכים שזו תיקרא על שמו לאחר מותו.

פרס פתאל
פרס פתאל בתחום חקר המשפט, מוענק מדי שנה על ידי הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, לזכרו של עורך הדין יוסף פתאל הודות לתרומתם של בניו, איציק ודוד פתאל. הפרס מוענק מדי שנה בתחום מסוים בחקר המשפט שנקבע מראש על ידי ועדת ההיגוי של הפרס, המורכבת מחברי סגל מארבע הפקולטות למשפטים של האוניברסיטאות בישראל. אותה ועדה בוחרת גם את חוקר/ת ישראלי/ת מצטיין/מצטיינת, אשר גילו/גילה אינו עולה על 50, על סמך הישגים אקדמיים והצטיינות במחקר, הזוכה בפרס ובסכום של 30,000 ₪.

חברי סגל זוכי פרס ישראל
 שם  פקולטה/חוג פרס  שנה פרופ' דינה פייטלסון-שור  הפקולטה לחינוך  פרס ישראל לחינוך  1953 פרופ' דוד נבון  החוג לפסיכולוגיה  פרס ישראל למדעי החברה  1992 פרופ' אריה שפירא  החוג למוזיקה  פרס ישראל להלחנה  1994 פרופ' נתן זך  החוג לספרות עברית והשוואתית  פרס ישראל לשירה עברית  1995 פרופ' אברהם ב. יהושע  החוג לספרות עברית והשוואתית  פרס ישראל לספרות עברית  1995 פרופ' יצחק זמיר  הפקולטה למשפטים  פרס ישראל לחקר המשפטים  1997 פרופ' מרים ירדני החוג להיסטוריה כללית פרס ישראל לחקר ההיסטוריה הכללית 1999 פרופ' מאיר ויזלטיר החוג לספרות עברית והשוואתית פרס ישראל לספרות ושירה ליוצרים 2000 פרופ' גבריאל סלומון הפקולטה לחינוך פרס ישראל לחקר החינוך 2001 פרופ' אשר קוריאט החוג לפסיכולוגיה פרס ישראל לחקר הפסיכולוגיה 2002 פרופ' צבי בן-אברהם בית הספר למדעי הים פרס ישראל לחקר מדעי כדור הארץ 2003 פרופ' מרים בן-פרץ הפקולטה לחינוך פרס ישראל לחקר החינוך 2006 פרופ' סמי סמוחה החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה פרס ישראל לחקר הסוציולוגיה 2008 פרופ' טוביה ריבנר החוג לספרות עברית והשוואתית פרס ישראל לשירה 2008 פרופ' יעקב דורצ'ין החוג לאמנות פרס ישראל לאמנות פלסטית 2011 פרופ' אביתר נבו החוג לביולוגיה אבולוציונית וסביבתית פרס ישראל לחקר מדעי החיים 2016פרופ' דבורה ברנשטייןהחוג לסוציולוגיהפרס ישראל לחקר הסוציולוגיה והאנתרופולוגיה2019פרופ' אבי בן-צביבית הספר למדעי המדינהפרס ישראל לחקר מדעי הניהול והיחסים הבינלאומיים2020פרופ' אריאלה לבנשטייןהחוג לגרונטולוגיהפרס ישראל בתחום חקר העבודה הסוציאלית2021פרופ' ניצה בן-דבהחוג לספרות עברית והשוואתיתפרס ישראל לחקר הספרות2021פרופ' בלו סימיון פיינרוהחוג לארכיטקטורהפרס ישראל לעיצוב ואמנות בינתחומית2025פרופ' מיכה פופרבית הספר למדעי הפסיכולוגיהפרס ישראל לחקר מדע המדינה, יחסים בינלאומיים ומדעי הניהול2026פרופ' יוסף שיטריתהחוג ללשון העבריתפרס ישראל לחקר הלשון העברית, לשונות היהודים וספרויותיהם2026

חברי סגל זוכי פרס א.מ.ת
 שם פקולטה/חוג שנת זכייה  קטגוריית זכייה פרופ' יעקב דורצ'ין החוג לאומנות 2004  תרבות ואמנות בתחום ציור ופיסול פרופ' מרים ירדני  החוג להיסטוריה כללית  2007  מדעי הרוח, בתחום היסטוריה פרופ' יצחק זמיר  הפקולטה למשפטים  2014  מדעי החברה בתחום משפטים פרופ' מרים בן-פרץ  הפקולטה לחינוך  2015  מדעי החברה, בתחום החינוך וקידום החינוך פרופ' אברהם ב. יהושע  החוג לספרות עברית והשוואתית 2016  רבות ואמנות בתחום ספרות פרופ' רונית מטלון  החוג לספרות עברית והשוואתית  2017  תרבות ואמנות בתחום ספרותפרופ' מיכל סובלהחוג להיסטוריה כללית2019היסטוריה כללית

בעלי תפקידים
 תמונה  נשיאי האוניברסיטה  שנים  פרופ' בנימין אקצין  1969–1973 70px  אליעזר רפאלי  1973–1977 70px  גרשון אבנר  1977–1982  יוסף טייכר  1983–1984 70px  אפרים עברון  1984–1988 70px  עמוס ערן  1988–1990  פרופ' עוזר שילד  1990–1993  פרופ' יהודה חיות  1993–2004 70px  פרופ' אהרון בן-זאב  2004–2012 70px  עמוס שפירא  2012–2016 70px  פרופ' רון רובין  2016–202487x87 פיקסליםפרופ' גור אלרואי2024–מכהן

 רקטורי האוניברסיטה  שנים פרופ' בנימין אקצין  1971–1972 פרופ' דוד לפקין  1972–1974 פרופ' גבריאל ורבורג  1974–1977 פרופ' שלמה ברזניץ  1977–1979 פרופ' עוזר שילד  1979–1983פרופ' אוריאל רפפורט  1983–1991 פרופ' גבריאל בן-דור 1986–1991 פרופ' עליזה שנהר  1991–1994 פרופ' מרדכי שכטר  1994–1997 פרופ' גדי גילבר  1997–2000 פרופ' אהרון בן-זאב  2000–2004 פרופ' יוסי בן-ארצי  2004–2010 פרופ' דוד פרג'י  2011–2016 פרופ' גוסטבו מש  2016–2021פרופ' גור אלרואי2021–2024פרופ' מונא מארון2024–מכהנת

 יו"ר הוועד המנהל  שנים  יו"ר חבר הנאמנים  שנים משה פלימן  1972–1973  צ'ארלס בנסלי  1971–1972 יוסף אלמוגי  1974  נתן אנסל  1973–1977 עקיבא לוינסקי  1975  אביגדור ברטל  1978–1982 פרופ' נפתלי וידרא  1983–1985  פרופ' נפתלי וידרא  1983–1984 ד"ר דני רוזוליו  1985–1991, 1993  ד"ר דני רוזוליו  1985–1988 גיורא מיוחס  1992  ג'פרי שטיינר  1989–1992 גיל ויזר  1994–2006  לורד אנטוני ג'ייקובס  1993–2000 משה גביש  2006–2007  פרופ' מנפרד לנשטיין  2001–2006 ד"ר יוסי בכר  2007–2010  עו"ד ליאון צ'רני  2007–2013 עמי אילון  2011–2016 פרופ' אלפרד טאובר  2019–מכהן מולי אדן  2017–2019  בראד בלום  2019–2025דב ויסגלס2019–מכהןד”ר מיכל עמיר סלקין2025-מכהנת

ראו גם

 מיזם כתיבה בוויקיפדיה של הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת חיפה
 מיזם כתיבה בוויקיפדיה של בית הספר לטיפול באמצעות אמנויות באוניברסיטת חיפה
אוניברסיטאות בישראל
אוניברסיטה ציבורית#ישראל
המכללה לביטחון לאומי (מב"ל)

קישורים חיצוניים




 אתר לימודי החוץ הרשמי של אוניברסיטת חיפה
 אוניברסיטת חיפה - מסע על ציר הזמן, סיפור התפתחות האוניברסיטה באמצעות תמונות, מסמכים, סרטונים וזכרונות
 ארכיון אוניברסיטת חיפה מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה

הערות שוליים

*
קטגוריה:חיפה: מבנים
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן שלמה גלעד
קטגוריה:מבנים שתכנן אוסקר נימאייר
קטגוריה:חיפה: אוניברסיטאות ומכללות