1989 בברית המועצות

ב-1989 נחגג בברית המועצות יום השנה ה-72 למהפכת אוקטובר. בשנה זו נמשכה מדיניות הפרסטרויקה של מיכאיל גורבצ'וב שבסופה התפרקה ברית המועצות.

 הנהגה 
 ראש הממשלה - ניקולאי ריז'קוב.
 יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - מיכאיל גורבצ'וב.
 המזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות - מיכאיל גורבצ'וב.

אירועים בולטים

ממוזער|250px|7 באפריל: הצוללת הסובייטית הגרעינית K-278 קומסומולטס שוקעת בים ברנץ. בתאונה נהרגו 41 ימאיים סובייטים.
שמאל|ממוזער|250px|קורבנות הטרגדיה של 9 באפריל
שמאל|ממוזער|250px|נסיגת הכוחות הסובייטים מאפגניסטן. תצלום מ-1 באוקטובר 1989
 3 בינואר – העיתון איזבסטיה החל בפרסום פרסומות.
 6 בינואר – פרסום החלטת הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות לטהר את שמם של קורבנות הרדיפות במהלך שנות ה-30 וה-40.
 8 בינואר – ברית המועצות הבטיחה לפרק מצבורים של נשק כימי.
 12 בינואר – נערך מפקד אוכלוסין.
 16 בינואר – קבלת החלטה על הקמת מוזיאון לזכר ולדימיר ויסוצקי.
 17 בינואר – הושבו השמות המקוריים של היישובים והמוסדות שנקראו ע"ש אנדריי ז'דאנוב.
 21 בינואר – תחילת הקרנות הסרט "אינטרדבוצ'קה". בסרט מוצגת בפעם הראשונה בברית המועצות בעיית הזנות במדינה.
 23 בינואר – רעידת אדמה חזקה בטג'יקיסטן. נהרגו כ-274 אנשים.
 23-26 בינואר - מבצע "טיפון", המבצע האחרון של הצבא הסובייטי באפגניסטן.
 26 בינואר – הקמת ארגון "ממוריאל" לזכר קורבנות רדיפות פוליטיות.
 26 בינואר – השפה הליטאית הוכרה כשפה רשמית ברפובליקה של ליטא.
 ינואר – תחילת המשבר הכלכלי במדינה. החלה חלוקת מצרכים לפי תלושים.
 2 בפברואר – סיום השיחות בווינה על צמצום נוכחות כוחות צבא במרכז אירופה.
 4 בפברואר – ביקור אדוארד שוורדנדזה בסין. חתימת הסכם עם סין על צמצום הכוחות בגבול והוצאת הצבא הסובייטי ממונגוליה.
 15 בפברואר – סיום הוצאת הכוחות מאפגניסטן.
 24 בפברואר – בפעם הראשונה מאז 1944 הונף בטאלין דגל אסטוניה העצמאית.
 28 בפברואר – הקמת התנועה נגד ניסויים גרעיניים "נבדה-סמיפלטינסק".
 2 במרץ – לעיר ריבינסק הוחזר השם המקורי (במקום "אנדרופוב").
 15 במרץ – דיונים בוועד המרכזי של המפלגה על הרפורמות בתחום החקלאי.
 26 במרץ – בפעם הראשונה נערכו בברית המועצות בחירות חופשיות כאשר ברוב הקלפיות היה יותר ממועמד אחד.
 2 באפריל – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בקובה.
 6 באפריל – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בלונדון.
 7 באפריל – הצוללת הסובייטית הגרעינית K-278 קומסומולטס שוקעת בים ברנץ. בתאונה נהרגו 41 ימאיים סובייטים.
 9 באפריל – פיזור בכוח של מהומות בטביליסי. נהרגו 16 אנשים ומאות נפצעו.
 18 באפריל – הסובייט העליון של ליטא הכריז על ריבונות הרפובליקה.
 25 באפריל – שינויים גדולים בהרכב הוועד המרכזי של המפלגה. 74 חברי ועד הוצאו ממנו. מתנגדי גורבצ'וב מתחו ביקורת קשה על מדיניותו.
 25 באפריל – תחילת הוצאת כוחות הצבא מהונגריה.
 27 באפריל – חללית סויוז TM-7 חזרה לכדור הארץ.
 2 במאי – שחקן הוקי קרח סובייטי עבר לקנדה.
 3 במאי – שביתה כללית בחבל נגורני קרבאך.
 11 במאי – תחילת הוצאת הכוחות מגרמניה המזרחית.
 15 במאי – תחילת הוצאת הכוחות ממונגוליה.
 15 במאי – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בסין. ביקור ראשון של מנהיג סובייטי במדינה משנות ה-60.
 19 במאי – בפעם הראשונה נבחרה "מלכת היופי של ברית המועצות".
 20 במאי – טייס קרב סובייטי ערק לטורקיה עם מטוסו, מדגם מיג 29.
 21 במאי – הפגנות המוניות במוסקבה בהשתתפות כ-150 אלף אנשים.
 23 במאי – החזרת האזרחות הסובייטית לבמאי הנודע יורי ליובימוב.
 25 במאי – תחילת הישיבות של הכינוס הראשון של ועידת נציגי העם של ברית המועצות.
 28 במאי – הפגנות בארמניה למען עצמאות הרפובליקה.
 29 במאי – בעקבות הלחץ, בוריס ילצין נכלל בבית העליון של הסובייט העליון.
 3-10 ביוני - מהומות על רקע אתני בבקעת פרגנה. נהרגו כ-103 אנשים.
 4 ביוני – בעקבות פיצוץ צינור גז נהרגו 573 מנוסעי רכבת שעברה בסמוך. 670 נוסעים נפצעו.
 12 ביוני – מיכאיל גורבצ'וב והלמוט קוהל חתמו על הצהרה לפיה מדינות מזרח אירופה יחליטו בעצמן על עתידן.
 17 ביוני – מהומות על רקע אתני בקזחסטן.
 30 ביוני – איגוד הסופרים הסובייטי החליט להחזיר לשורותיו את אלכסנדר סולז'ניצין, והוחלט על פרסום ספריו.
 4 ביולי – תאונה אווירית של מטוס מדגם מיג 23, שנפל בשטח בלגיה.
 4 ביולי – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בצרפת, כולל ביקור בישיבות הקהיליה האירופאית בשטרסבורג.
 7 ביולי – במהלך כנס נציגי העם התאגדו חברי הכינוס שהתנגדו למדיניות הרשמית תחת השם קבוצת הנציגים הבין-אזורית.
 11 ביולי – תחילת שביתה המונית של כורי הפחם באזור קוזבס שבסיביר. בעקבות השביתה הראשונה החל גל שביתות בכל רחבי המדינה.
 15 ביולי – מהומות על רקע אתני באזור סוחומי בין הגאורגים לבין האבחזים.
 22 ביולי – השפה הטג'יקית הוכרזה כשפה רשמית בטג'יקיסטן.
 28 ביולי – הסובייט העליון של לטביה הסובייטית הכריז על ריבונות הרפובליקה.
 15 באוגוסט – על בסיס מפעלי משרד תעשיית הגז הוקם קונצרן גזפרום.
 23 באוגוסט – לציון יובל של 50 שנה להסכם ריבנטרופ–מולוטוב תושבי אסטוניה, לטביה וליטא נעמדו בשרשרת אנושית שכללה 2 מיליון אנשים ממרכז טאלין עד למרכז וילנה.
 27 באוגוסט – הפגנות המוניות בקישינב למען הכרה במולדובה כישות עצמאית.
 31 באוגוסט – השפה המולדובנית הוכרזה כשפה רשמית במולדובה וסוכם על מעבר לאלפבית לטיני.
 6 בספטמבר – שיגור החללית המאוישת סויוז TM-8. החללית התחברה לתחנת החלל מיר.
 8 בספטמבר – הקמת הארגון העצמאי "נרודני רוח" באוקראינה.
 20 בספטמבר – שינויים בהנהגה הסובייטית - 3 חברי פוליטביורו הוצאו לגמלאות.
 21 בספטמבר – בהתאם לצו של הסובייט העליון בוטלה הענקת אות הניצחון לליאוניד ברז'נייב.
 5 באוקטובר – הסובייט העליון של אזרבייג'ן הכריז על ריבונות הרפובליקה.
 8 באוקטובר – "החזית העממית" של לטביה הכריזה שתפעל להוצאת הרפובליקה מברית המועצות והקמת מדינה עצמאית.
 9 באוקטובר – שינויים בחוקי העבודה, והכרה בזכות השביתה.
 9 באוקטובר – סוכנות הידיעות הרשמית של ברית המועצות מדווחת על נחיתה עב"ם בוורונז'.
 18 באוקטובר – תאונה אווירית של מטוס תובלה מדגם איליושין IL-76 שהיה בטיסה להעברת חיילים. נהרגו 9 אנשי הצוות ו-48 נחתים.
 25 באוקטובר – ברית המועצות חזרה באופן רשמי מדוקטרינת ברז'נייב ומכריזה על הפסקת התערבות בענייני הפנים של מדינות מזרח אירופה.
 15 באוקטובר – בהתאם להחלטת מועצת השרים ניתן להנפיק מניות של מפעלי תעשייה.
 16 באוקטובר – תחילת שידורי טלנובלות בטלוויזיה הסובייטית.
 28 באוקטובר – השפה האוקראינית הוכרזה כשפה הרשמית ברפובליקה.
 2 בנובמבר – תחילת שידורים של ערוץ פרטי ראשון בברית המועצות, ששידר בעיקר קליפים של זמרים זרים.
 3 בנובמבר – הוכרז על סיום עבודות ההקמה של מסילת הרכבת באיקל-אמור.
 4 בנובמבר – הקמת תשלובת נורילסק-ניקל.
 7 בנובמבר – מהומות בקישינב.
 14 בנובמבר – הסובייט העליון קיבל החלטה המגנה את הרדיפות והגירוש של עמים שונים בתקופת יוסיף סטלין.
 19 בנובמבר – הסובייט העליון של גאורגיה קיבל החלטה לפיה להחלטות שלו יש עליונות על החלטות של המשטר המרכזי במוסקבה.
 23 בנובמבר – סכסוך בין הגאורגים לבין אוסטינים. צעדה של גאורגים לכיוון צחינבאלי.
 24 בנובמבר – הפגנות המוניות ברחבי רוסיה ובעיקר בלנינגרד בדרישה להמשך הרפורמות הדמוקרטיות.
 26 בנובמבר – הסובייט העליון קיבל החלטה על עצמאות כלכלית של הרפובליקות הבלטיות.
 1 בדצמבר – שיגור תחנת החלל "גרניט". התחנה פעלה במשך 9 שנים.
 1 בדצמבר – מפגש ראשון בין מיכאיל גורבצ'וב והאפיפיור יוחנן פאולוס השני.
 2 בדצמבר – מיכאיל גורבצ'וב נפגש עם רונלד רייגן במלטה.
 5 בדצמבר – ראשי מדינות מזרח אירופה מגנות את הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה שבוצעה בשנת 1968.
 6 בדצמבר – שיגור מודול נוסף שהתחבר לתחנת החלל מיר.
 12 בדצמבר – כינוס שני של ועידת נציגי העם.
 13 בדצמבר – הקמה המפלגה הליברל-דמוקרטית של רוסיה בראשות ולדימיר ז'ירינובסקי.
 17 בדצמבר – הפגנות המוניות במוסקבה לזכר אנדריי סחרוב שנפטר יום קודם.
 18 בדצמבר – המפלגה הקומוניסטית של ליטא הכריזה על ניתוק מהמפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.
 31 בדצמבר – מהומות המוניות בנחיצ'יבאן. לאורך הגבול עם איראן נהרסו מתקנים רבים.

ללא מועד
 בשנת 1989 הופסקו הניסויים הגרעיניים באתר ליד העיר סמיפלטינסק בקזחסטן. משנת 1949 בוצעו באזור 340 ניסויים תת-קרקעיים ו-116 ניסויים על קרקעיים.
 בעקבות מהומות על רקע אתני חזר הסופר הנודע צ'ינגיז אייטמטוב ממוסקבה לקירגיזיה כדי להרגיע את הרוחות.
 הסובייט העליון החליט שהחתימה על הסכם ריבנטרופ–מולוטוב לא תאמה את האינטרסים של העם הסובייטי.
 הוקמה סוכנות הידיעות הפרטית "אינטרפקס".
 הוקמה הלהקה הפופולרית "ליו-בה".
 הקמת ארגון "Право Матери" (פרבו מאטרי, זכות האם) שמטרתו להגן על זכויות משפחות חיילים שנהרגו בתקופת השרות הצבאי.
 כינון תפקיד "הרב הראשי לברית המועצות".
 פתיחת סניף של הסוכנות היהודית במוסקבה ותחילת העלייה המסיבית.

אירועי תרבות
 החל משנת 1957 ערך הירחון הפופולרי "המסך הסובייטי" תחרות על בסיס סקרים להענקת תואר סרט השנה. בשנה זו הזוכים היו:
 סרט השנה: "אינטרדבוצ'קה" (של פיוטר טודורובסקי)
 שחקן השנה: ויקטור צוי
 שחקנית השנה: ילנה יאקובלבה
החל משנת 1988 האקדמיה לאמנות הקולנוע מחלקת פרסי "ניקה" עבור הסרטים. עבור שנת 1989 הזוכים היו:
 עבור הסרט: "אשיק קריב" (של סרגיי פרדז'נוב)
 עבור תפקיד גברי בסרט: אולג בוריסוב
 עבור תפקיד נשי בסרט: ילנה יאקובלבה

נולדו
 21 בספטמבר – סבטלנה רומשינה, ספורטאית רוסיה זכתה ב-3 מדליות זהב אולימפיות

נפטרו
שמאל|ממוזער|150px|אנדריי סחרוב
 10 בינואר – ולנטין גלושקו, מתכנן טילים סובייטי, (נולד ב-1901).
 26 במרץ – מריס ליאפה, רקדן בלט סובייטי ממוצא לטבי, (נולד ב-1937)
 2 במאי – וניאמין קברין, סופר סובייטי (נולד ב-1902)
 23 במאי – גאורגי טובסטונוגוב, במאי סובייטי (נולד ב-1916)
 9 ביוני – ראשיד בייבוטוב, זמר סובייטי ממוצא אזרי (נולד ב-1906)
 30 ביוני – רוסטיסלב פליאט, שחקן סובייטי (נולד ב-1909)
 2 ביולי – אנדריי גרומיקו, מדינאי סובייטי (נולד ב-1909)
 25 באוגוסט – יאן פרנקל, מלחין סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1920)
 1 בדצמבר – ניקולאי פטוליצ'ב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1908)
 14 בדצמבר – אנדריי סחרוב, פיזיקאי רוסי סובייטי, דיסידנט ופעיל זכויות אדם (נולד ב-1921)
 19 בדצמבר – קיריל מזורוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1914)

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

*