הראל לוקר

הראל לוקר (נולד ב-11 בנובמבר 1965) הוא מנהל ישראלי המכהן מאז שנת 2021 כיושב ראש הדירקטוריון של פז חברת הנפט ואנרגיה בע"מ. כיהן בעבר גם כיושב ראש מועצת המנהלים של התעשייה האווירית לישראל (IAI) וכמנכ"ל משרד ראש הממשלה.

ביוגרפיה
לוקר נולד וגדל בתל אביב, בוגר תיכון עירוני א', הוא דור תשיעי לילידי הארץ מצד אמו רבקה לבית אהרון הלטובסקי, מצאצאי אחד ממייסדי החסידות רבי אהרון מקרלין. אביו, מרטין, ניצול שואה מצעדת המוות למחנות הגירוש בטרנסניסטריה, חבר תנועת בית"ר והאצ"ל, עלה ארצה על סיפון אניית הנשק של האצ"ל אלטלנה.אחיו הוא האלוף במילואים יוחנן לוקר, מי שהיה סגן מפקד חיל האוויר ומזכירו הצבאי של ראש הממשלה, בנימין נתניהו. אח נוסף הוא מנתח לב, פרופ' חיים לוקר.

בין השנים 1984-1988, שרת בצה"ל בחיל הרגלים ומודיעין קרבי, בלבנון טרם הנסיגה לרצועת הביטחון ובשומרון במהלך האינתיפאדה הראשונה. הוא השתחרר בדרגת סרן מתפקיד קצין מבצעים חטיבתי. בוגר תואר ראשון במשפטים מבית הספר למשפטים ותואר ראשון בחשבונאות מבית הספר לניהול, שנהם באוניברסיטת תל אביב, ותואר שני בהצטיינות במשפטים עם התמחות במיסים (LL.M. in Taxation) מאוניברסיטת ג'ורג'טאון, בוושינגטון די. סי. בארצות הברית.

לוקר נשוי לעו"ד שירי מילוא לוקר (בתו של שלמה מילוא ואחייניתו של רוני מילוא), ואב לשלושה ילדים.

קריירה משפטית

מאז סיום לימודיו בשנת 1994 באוניברסיטת תל אביב עסק במשפט מסחרי כעורך דין ישראלי ואמריקאי (רישיון בניו יורק), בפירמות מובילות בתל אביב ווולסטריט, ניו יורק.

 מנכ"ל משרד ראש הממשלה

בשנת 2011, מינה ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו את לוקר לתפקיד מנכ"ל משרד ראש הממשלה. עם כניסתו לתפקיד ערך לוקר שינוי ארגוני משמעותי במשרד כאשר הקים ועמד בראש המטה הכלכלי-חברתי של ראש הממשלה, אשר מרכז את פעילות הממשלה בתחומי הכלכלה והחברה. בתקופת כהונתו כמנכ"ל משרד ראש-הממשלה, הוביל לוקר את עבודת המטה ובניית ויישום המדיניות של משרד ראש הממשלה במכלול הנושאים הכלכליים והחברתיים, וריכז את עבודת המטה הממשלתית בנושאים אלו, מטעמו של ראש-הממשלה.

בהתאם, עסק בגיבוש תקציב המדינה,הכנת תוכניות עבודה, יעדים ומדדי ביצוע למשרדי הממשלה השונים, ופיקוח על יישומן במשרדי הממשלה השונים, והוביל פרויקטים לאומיים רוחביים על סדר יומה של הממשלה. תקופתו של לוקר במשרד ראש הממשלה התאפיינה ברפורמות משקיות, והוא נבחר מספר פעמים כאחת מהדמויות המשפיעות ביותר במשק הישראלי.

בנובמבר 2014, הודיע לוקר על פרישתו מתפקיד מנכ"ל משרד ראש הממשלה.לבקשת ראש הממשלה כיהן עוד כמעט שנה בתפקידו, בסה"כ של כארבע שנים- התקופה הארוכה ביותר בתפקיד התובעני של מנכ"ל משרד ראש הממשלה ב-40 השנים האחרונות.

במסגרת פעילותו, הוביל גם את מדיניות החוץ הכלכלית של ישראל לרבות קידום וביסוס מערכת היחסים הכלכלית עם סין, יפן,ארצות הברית, אמריקה הלטינית, בריטניה ועוד. הוא הוביל את הרפורמה בשירות המדינה,מעבר מחנות צה"ל לנגב ותוכנית הפיתוח האזרחית של הנגב לאור ירידת צה"ל דרומה, ועדת החסמים לדיור ששחררה לשוק מאות אלפי יחידות דיור לצד קידום הקמת שני נמלים חדשים בחיפה ובאשדוד,הפרטת תע"ש והמעבר דרומה של חברה זו, מתווה לרפורמה בענף החלב בישראל,והרפורמה ביבוא מזון לישראל המכונה "רפורמת הקורנפלקס", לפיה ישראל תאמץ את השיטה האירופאית לייבוא מזון.

לוקר הביא את המלצות "ועדת צמח" לייצוא הגז הטבעי בישראל לאישור הממשלה לאחר שאלו התעכבו במשך שנים. כן הוביל את אישור תוכנית המתאר להקמת מתקני הקליטה של הגז הטבעי. החלטות אלו אפשרו את המשך פיתוח מאגר לוויתן ואת פיתוח משק הגז הטבעי בישראל.

לוקר עמד בראשות הוועדה לצמצום השימוש במזומן והחלטותיה שאומצו בידי הממשלה היו הגבלת השימוש במזומן תוך עידוד שימוש באמצעים אלקטרוניים מתקדמים כן יזם והקים את המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית, ובמקביל קידם את מטה הסייבר הלאומי, תוך שימת דגש על בניית ענף הסייבר כתעשיית יצוא מרכזית בכלכלת ישראל. שתי היחידות הוקמו תחת משרד ראש הממשלה בתקופתו של לוקר כמנכ"ל.במסגרת המהלך קידם לוקר גם את מיזם הסיבים האופטיים וכן העביר למשרד ראש הממשלה את רשות התקשובהממשלתית ואת יחידת ממשל זמין ופעל להקמת רשות הגנה אזרחית למטה הסייבר. פעולות אלה והכפפת היחידות למשרד ראש הממשלה הניעו בקצב מואץ את הדיגיטציה ותעשיית הסייבר של מדינת ישראל.

בעקבות מבצע צוק איתן, גיבש לוקר שתי תוכניות לפיתוח כלכלי חברתי ארוך טווח של עוטף עזה והנגב כולו, והממשלה אישרה אותן בספטמבר 2014. התוכנית בהיקף של 3 מיליארד ש"ח, הייתה תוכנית הפיתוח הכלכלי הגדולה והמקיפה ביותר שהופעלה באזור זהוהיא הביאה להגירה חיובית לאזור זה עד כדי הכפלת אוכלוסייתו.

לוקר הוביל מספר החלטות דרמטיות נוספות בממשלה כגון הקמת ועדת שטרום לתחרויות בבנקים, העברת מחנות צהל (גלילות, תל השומר, צריפין ועוד) לדרום לטובת קידום כלכלת הדרום ופינוי שטחים להקמת מאות אלפי יחידות דיור באזורי ביקוש, קידום כלכלי חברתי של המיעוט הדרוזי, והעלאת שכר המינימום.

בנובמבר 2014 הודיע לוקר על פרישתו מתפקיד מנכ"ל משרד ראש הממשלה, וסיים את תפקידו ביולי 2015. אחרי סיום תפקידו ייסד חברת ייעוץ והשקעות Pitkrai Investments Ltd.

 לאחר כהונתו כמנכ"ל משרד ראש הממשלה 
אחרי סיום תפקידו ייסד חברת ייעוץ והשקעות Pitkrai Investments Ltd, וייעץ לחברות ישראליות וקרנות זרות מיפן, סין, שווייץ ובריטניה. כמו כן כיהן כדירקטור במספר חברות זרות וישראליות נסחרות ופרטיות.

 כיו"ר דירקטוריון התעשייה האווירית 
בספטמבר 2017 מונה לוקר ליו"ר דירקטוריון התעשייה האווירית לישראל, החברה הביטחונית והתעשייתית הגדולה בישראל, אחת היצואניות הגדולות בישראל, ובין חברות ההייטק הגדולות במדינת ישראל. לחברה הוצאה למו"פ של כשלושה מיליארד שח לשנה ומועסקים בה כ-16,000 עובדים, כאשר מתוכם כ-6000 מהנדסים וכ - 4000 הנדסאים ומחזור ההכנסות השנתי שלה כ-6 מיליארד דולר (נכון למרץ 2025).

לוקר ביצע מהפך עסקי מהיר וחד בחברה, תוך ביצוע שינוי ארגוני מקיף, מיזוג חטיבות ויחידות, לצד מהלך התייעלות אגרסיבי, סגירת מפעלים וקווי ייצור, והיא עברה בתוך שנה לריווח וצמיחה בהכנסות אחרי שנים רבות של הפסדים כבדים והסדרי חוב. בתקופתו של לוקר הגיעה החברה לתוצאות העסקיות והכספיות הטובות ביותר מאז הקמתה.הכנסות החברה צמחו בחדות ללמעלה מ-15 מיליארד שח לשנה, והחברה הציגה רווחיות ותוצאות שיא ברווח הגולמי, התפעולי והנקי. החטיבות הצבאיות של החברה הציגו רווחים גבוהים, לראשונה בדומה למתחרותיה של החברה בארץ ובעולם.לצד זאת ועל אף משבר הקורונה אשר פגע בעיקר בחטיבה האזרחית של החברה, חטיבת התעופה, חטיבה זו הציגה לראשונה רווחיות תפעולית, לאחר עשור של משברים כבדים אותן עברו קווי העסקים שלה מאז המשבר הכלכלי של שנת 2008.

בתקופת כהונתו הגיעה החברה להישגים טכנולוגיים וביטחוניים מיוחדים וזכתה בארבעה פרסי ביטחון מדינת ישראל, שיגרה את החללית "בראשית" לירח ואת לוויין "אופק 16" לחלל, ביצעה בהצלחה את ניסוי טיל החץ 3באלסקה, פיתחה את טיל החץ 4, פרצה לשווקים חדשים כגון גרמניה ויפן, והגדילה את אחיזתה בשווקים באסיה. בתקופה זו, צבר ההזמנות של החברה עלה לשיא לסך של 13.2 מיליארד דולר

 כיו"ר פז אנרגיה וקמעונאות בע"מ 
בסוף שנת 2020 מונה לוקר לכהן כיושב ראש הדירקטוריון של החברה ומכהן בה עד היום. לוקר הוביל שינוי אסטרטגי בחברה, שהפך את פז מחברת דלקים פוסיליים לחברת קמעונאות.

כחלק מהשינוי, ביצעה החברה בין השאר את פיצול בית הזיקוק באשדוד מפז, הרחבת פעילות קמעונאות הנוחות והמזון תוך רכישה ומיזוג רשתות מזון שונות לתוך פז, הקמת פז CHARGE, רשת הטעינה המהירה למכוניות חשמליות הגדולה בישראל, חיזוק והגדלת היקפי המחזור הכספי והמשתמשים של האפליקציה Yellow, אחד מהארנקים הדיגיטליים הגדולים בישראל, מימוש נכסי נדלן שאינם בליבת הפעילות, ומכירת החברה התעשייתית פזקר. החברה גם שינתה את שמה מפז חברת הנפט לפז קמעונאות ואנרגיה בע"מ. מחיר המניה המתואם של החברה עלה בארבע השנים הראשונות לכהונתו של לוקר בכמעט % 200.

 פעילות התנדבותית 
לוקר הוא יושב ראש אלין בית נועם.

קישורים חיצוניים


 האחים שנמצאים הכי קרוב לאוזנו של נתניהו, גלובס TV






הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת ג'ורג'טאון
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:מנכ"לי משרד ראש הממשלה
קטגוריה:יושבי ראש ונשיאי עמותות
קטגוריה:יושבי ראש התעשייה האווירית לישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965