שמעון התימני

שמעון התֵּימָנִי (או שמעון התִּימְנִי; פעל במאה ה-2) היה תנא בן הדור השלישי, ככל הנראה ממוצא תימני או מהעיר תמנה, והיה פעיל ביהודה.

קורות חייו
שמעון התימני היה אחד משלושת החכמים בשם "שמעון", לפני מרד בר כוכבא, כאשר שני האחרים היו שמעון בן עזאי ושמעון בן זומא. היה חברם של רבי יהושע בן חנניה, רבי עקיבא ורבי טרפון. היה מקיים מפגש לימוד יומי עם רבי יהודה בן בבא. תורתו המובאת במשנה ובברייתא מתייחסת בדרך כלל לענייני הלכה, ורק חלק קטן ממנה בעל אופי אגדי. נודע ביכולתו לפתור סוגיות מורכבות והיה לאחד החכמים החשובים ביותר בסנהדרין ביבנה ובין המעטים שהיו בקיאים בשבעים שפות. ככל הנראה מת בגיל צעיר בטרם הוסמך לרבנות ולפיכך מעולם לא כונה "רבי".

מתורתו
שמעון התימני נזכר פעמים אחדות במשנה ובתוספתא.

מחלוקת מפורסמת במשנה בה נחלק שמעון התימני, שהלכה נפסקה כמותו, היא בעניין ממזר. גדולי התנאים נחלקו מהם איסורי העריות שהילד שנולד מהם נחשב ממזר. לדעת רבי עקיבא הילד ממזר בכל איסור ערווה שהוא בלא תעשה. לדעת רבי יהושע בן חנניה רק באיסורים שעונשם מיתת בית דין חל דין זה. שמעון התימני בדעת אמצע, ולדעתו כלולים בדין ממזר איסורי ערווה שעונשם כרת, וההלכה נפסקה כמותו כבר במשנה.

הלכה נוספת משמו שהובאה במשנה היא לגבי התרעה בשופרות על סכנה, שלפי שמעון התימני יש להתריע על מגפה גם בשבת.

מחלוקת על מוצאו
ישנה מחלוקת בנוגע למוצאו בשל אפשרויות הניקוד המילה של כינויו - התימני, האם יש לנקד התֵּימָנִי, כלומר מתימן, או התִּימְנִי שככונתו מתמנה שבחבל ארץ יהודה בארץ ישראל. 

לפי היעב"ץ נראה שהיה זה חכם מתימן. ד"ר משה גברא כותב כי יש סמך לדברי היעב"ץ, כי אם הוא היה בן העיר תמנה, היה נקרא שמעון איש תמנה כמו שאר החכמים שנתכנו על שם עירם, כגון אנטיגנוס איש סוכו שבא מהעיר סוכו, יוסי בן יועזר איש צרידה שבא מהעיר צרידה, יוסף בן יוחנן איש ירושלים שבא מהעיר ירושלים. לעומתם, כל החכמים שבאו מחבל ארץ ולא מעיר ספציפית כונו כמו שמעון התימני, לדוגמה, נחום המדי בא מארץ מדי, הלל הבבלי בא מארץ בבל, רבי יוסי הגלילי בא מחבל ארץ הגליל, ניתאי הארבלי בא מחבל ארץ הארבל. 

לעומת זאת, בפירוש רש"י לתלמוד, נכתב ש"מתמנה היה". הסוברים שמתמנה היה, מסתמכים על כך שתימן המודרנית אינה אותו חבל ארץ שנקרא בלשון חכמים "תימן" (מאידך, ב"תפילת נבונאיד" נזכרת ארץ תימן התואמת את תימן של ימינו) ומסתמכים על כך שבכתב יד קאופמן של המשנה במסכת תענית הניקוד הוא הַתִּמְנִי (מאידך, במסכת יבמות נכתב "התימני" והניקוד של כת"י קאופמן הוא מאוחר), מה שמתאים גם לנוסחים הגורסים "התבני", שכן העיר תבנה היא תמנה המקראית.

קישורים חיצוניים


  (ושם התייחסות למיקומו של תנא זה)

הערות שוליים

קטגוריה:תלמידי רבי עקיבא
קטגוריה:הדור השלישי לתנאים
קטגוריה:תלמידי רבי יהושע