הנצחתו של גרשם שלום

מפעלו המחקרי של גרשם שלום זכה להערכה רבה הן בחייו והן לאחר מותו. בימי חייו בא הדבר לידי ביטוי במספר הגדול של ועדות ומוסדות מחקר שעמד בראשם או בהם היה חבר, בפרסים הרבים בהם זכה ובאוניברסיטאות הרבות בעולם אליהן הוזמן להרצות. לאחר מותו, מתבטא הדבר בדרכים הרבות בהן הונצח מפעלו האקדמי ואף בשפע הפרסומים הנוגעים לא רק למחקריו אלא גם לחייו האישיים וליחסיו עם הסובבים אותו, למשפחתו, לחוקרים ידועים ולאנשי ציבור שונים.

עם מותו, בשנת 1982, נערך ערב לזכרו ויצאו לאור ספר וכן מספר רשימות המתארות את חייו ואת מפעלו. בשנים הראשונות שלאחר מותו, נקראו על שמו רחובות בערים שונות וכן מספר מוסדות מחקר. במהלך השנים שלאחר מכן, נערכו מספר כנסים בינלאומיים וערבים נוספים לזכרו, ונוסד על שמו פרס גרשם שלום לחוקר או לחוקרת מצטיינים. ספריית גרשם שלום שבתוך הספרייה הלאומית, מכילה את אוסף הספרים שאסף שלום במהלך חייו, נחשבת לאחת הספריות המקיפות בעולם בתחום הקבלה.

בנוסף, ממשיכים לצאת לאור פרסומים חדשים בקשר אליו, חייו האישיים, או מחקריו, כמעט מדי שנה, ויפים לעניין זה דבריו של תלמידו, פרופ' יוסף דן, שכתב בשנת 2010: 

הקמת מוסדות מחקר וספרייה על שמו
שמאל|ממוזער|300px|טרודה קרוליק, תמונת בעל הזוהר (גרשם שלום) בימי נעוריו, מתנת פניה שלום
הקמת הקתדרה לחקר הקבלה על שם גרשם שלום במכון למדעי היהדות, באוניברסיטה העברית. חנוכת הקתדרה נערכה בי"ד בסיוון ה'תשמ"ג, 26 במאי 1983.
הקמת המרכז לחקר הקבלה על שם גרשם שלום בספרייה הלאומית, בשנת 1983.
הקמת אוסף שלום בספריה הלאומית, המבוסס על ספרייתו בתורת הסוד היהודית, בשנת 1987.

קריאת רחובות על שמו
 ביום ד' באדר תשמ"ג, 17 בפברואר 1983, נקרא לזכרו רחוב בקרית האוניברסיטה העברית, בהר הצופים.
 רחובות הקרויים על שמו נמצאים גם בערים תל אביב ובאר שבע.
 בנוסף, ידוע הבית בו התגורר, ברחוב אברבנאל 28, בשכונת רחביה בירושלים, כבית גרשם שלום. שלום התגורר בבית בשכירות, משנת 1936 ועד למותו, בשנת 1982.

כנסים לזכרו
המרכז לחקר קבלה ע"ש שלום, במימון קרן בוש בגרמניה, יזם סדרת כנסים בינלאומיים בנושאים שונים בתורת הסוד היהודית. הכנסים נערכו עד כה בחודשים פברואר או דצמבר, אחת לשנתיים לערך, לזכרו של שלום. מרבית ההרצאות שנישאו בכנסים אלה יצאו לאור מאוחר יותר בקובצי מחקר (הכנסים שנערכו בישראל התפרסמו במסגרת כתב העת: מחקרי ירושלים במחשבת ישראל). עד עתה נערכו הכנסים הבאים:
הכנס הראשון נערך בירושלים, בפברואר 1984, בנושא: המיסטיקה היהודית הקדומה.
הכנס השני נערך בירושלים, בתאריכים 18 - 20 בפברואר 1986, בנושא: ראשית המיסטיקה היהודית באירופה.
הכנס השלישי נערך בירושלים, בתאריכים 16 - 18 בפברואר 1988, בנושא: ספר הזוהר ודורו.
הכנס הרביעי נערך בירושלים, בתאריכים 12 - 14 בפברואר 1991, בנושא: קבלת האר"י.
הכנס החמישי נערך בפרנקפורט, בדצמבר 1991, בנושא: Mysticism, Magic, and Kabbalah in Ashkenazi Judaism.
הכנס הששי נערך בברלין, בתאריכים 17 - 19 בפברואר 1992, בנושא: Gershom Scolem's Major trends in Jewish mysticisim 50 years after.
הכנס השביעי בירושלים וחיפה, בתאריכים 8 - 10 בדצמבר 1997, בנושא: התנועה השבתאית ושלוחותיה.
כנסים נוספים שנערכו לזכרו של שלום:
הכנס הבינאוניברסיטאי החמישי של החוגים למחשבת ישראל, מוקדש לזכרו של גרשם שלום, במלאת שנה לפטירתו. הכנס נערך בחודש אדר תשמ"ג.
כנס נוסף נערך בירושלים, בתאריכים 1 - 3 במרץ 1987, בנושא: ההיסטוריה של המיסטיקה היהודית. את הכנס יזמו המרכז לחקר קבלה ע"ש שלום, החוג למחשבת ישראל של האוניברסיטה העברית בירושלים ובית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי.
 כנס לציון 30 שנה לפטירתו: "בתוככי ירושלם", התקיים בימים 12 - 13 במרץ 2012, בספרייה הלאומית.
כנס לציון 30 שנה לפטירתו: "Gershom Scholem Summer Conference", יוניברסיטי קולג' לונדון, 17-19 יוני, 2012.

תערוכה לזכרו
תערוכת זיכרון במלאת חמש שנים לפטירתו של שלום ולציון העברת ספרייתו לבית הספרים הלאומי (כיום הספרייה הלאומית), בשנת 1987. התערוכה התקיימה באולם ברמן, בספרייה הלאומית, מיום 1 במרץ 1987 ועד ליום 30 ביוני 1987, והוצגו בה כ-420 פריטים הקשורים לחייו ולמפעלו של שלום.
לאחר התערוכה פורסם הקטלוג שלה, במהדורה דו-לשונית, בשפות העברית והאנגלית.
בנוסף, יצא לאור קטלוג, בן שני כרכים, המפרט את תוכנה של ספרייתו.

ערבים לזכרו
האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים קיימה מספר ערבים לזכרו של שלום, כדלקמן:
ביום 23 במרץ 1982, ביום השלושים למותו של שלום, התקיים ערב לזכרו. אפרים אלימלך אורבך הרצה על "גרשם שלום ומדעי היהדות" וכן נשא דברי סיכום; יוסף בן שלמה נשא דברים על "מחקרו של גרשם שלום על הפאנתיאיזם בקבלה"; ישעיה תשבי הרצה על "תרומתו של גרשם שלום לחקר הזוהר"; רבקה ש"ץ אופנהיימר הרצתה על "פירוש החסידות כביטוי להשקפה האידיאליסטית של גרשם שלום"; מלאכי בית אריה תיאר את "יחסו של גרשם שלום לספר ולספרייה"; ונתן רוטנשטרייך דיבר "על הגותו הלאומית של גרשם שלום".{{הערה|1=ההרצאות התפרסמו בחוברת: ''גרשם שלום - על האיש ופועלו: דברים שנאמרו ביום השלושים להסתלקותו, ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, הוצאת מאגנס ומוסד ביאליק, תשמ"ג. ההרצאות תורגמו לאנגלית, בספר: Paul R. Mendes-Flohr (ed.), Gershom Scholem - The Man and His Work, Jerusalem: The Israel Academy of Sciences and Humanities, New York: State University of New York Press, 1994.}}
ביום 22 בפברואר 1989 התקיים ערב לציון שבע שנים למותו. יוסף דן הרצה על "סוד האלוהות של יורדי המרכבה".
ביום 22 בפברואר 1990 התקיים ערב לציון שמונה שנים למותו. אפרים אורבך נשא דברי פתיחה ורחל אליאור הרצתה על "בין 'התפשטות הגשמיות' בין 'אהבה בגשמיות' - הקיטוב בין התפיסה הרוחנית לבין המציאות החברתית בהויה החסידית".
ביום 25 בפברואר 1992 התקיים ערב לציון עשר שנים למותו. יוסף בן שלמה הרצה על "היסודות הפילוסופים בקבלה על-פי פירושו של גרשם שלום".
ביום 14 בפברואר 1993 התקיים ערב לציון אחת עשרה שנים למותו. יהודה ליבס הרצה על "זוהר וארוס".
ביום 20 במרץ 2007, התקיים ערב לציון 25 שנים למותו. השתתפו: משה אידל (יושב ראש), שפרה אסולין, סטיבן אשהיים ויהודה ליבס. יהודה ליבס הרצה על "מעמד השבתאות בדת ישראל: עיון נוסף".

פרס גרשם שלום

בשנת 1991, החליטה האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, אשר שלום היה ממקימיה ונשיאה השלישי, על הענקת פרס מחקר על שמו. אחת לארבע שנים לערך, מעניקה ועדה מיוחדת שממנה נשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים את פרס גרשם שלום, בסכום של 45,000 ש"ח, לחוקר או לחוקרת מצטיינים בתחום הקבלה.

עם זוכי פרס שלום בעבר נמנים: פרופ' ישעיה תשבי (1991), פרופ' משה אידל (1995), פרופ' יהודה ליבס (1999), פרופ' רחל אליאור (2006) פרופ' דניאל אברמס (2010), פרופ' יונתן גארב (2014), ופרופ' חביבה פדיה (2018).

הוצאה מחודשת של מחקריו, יומניו ותכתובותיו
שמאל|ממוזער|250px|הכרטסת של שלום בה כתב הערות בשולחן בו נהג לעבוד
 הוצאת עם עובד, הוצאת מאגנס, מכון בן צבי והוצאות ספרים נוספות, בישראל ומחוצה לה, עוסקות זה שנים בהוצאה מחודשת וההדרה של כל מחקריו של שלום. בדרך כלל, שיטת העבודה היא כזאת שמאמריו שאינם מחזיקים ספר שלם מקובצים יחד לפי נושאם המרכזי, בפתח הספר נכתבת הקדמה מאת אחד מתלמידיו או חוקר המתמחה באותו הנושא, אחר כך באים המאמרים, בתוספת עדכונים לפי הערות שהוסיף שלום למחקריו במשך השנים, ולעיתים גם הערות של חוקרים נוספים, ולבסוף מובא נספח ביבליוגרפי, המפרט את מצב המחקר כיום בקשר לשאלה בה דן מאמרו של שלום.
בתאריך 14 באוגוסט 1992, כעשר שנים וחצי לאחר מותו של שלום, יצא לאור ספר הזוהר של גרשם שלום, עם הערות בכתיבת ידו (יוזעפאף תרל"ג 1873), ירושלים: הוצאת מאגנס, תשנ"ב-1992. המדובר במהדורת צילום מוגדלת של ספר הזוהר, והיא בת שישה כרכים. המהדורה כוללת את מרבית ההערות שכתב שלום על הזוהר ובקשר אליו, החל משנת 1915, השנה בה רכש את הספר, ועד למותו. את ההערות נהג שלום להוסיף בצדי הדפים ובין השורות, אך משהגיע מספר ההערות למאות רבות ומלאוּ בהן הדפים, נכרך הספר מחדש, ודפים ריקים הוספו בין דף לדף. במהלך השנים מלאו גם דפים אלה בהערות רבות ולפיכך הוכנסו בין הדפים פתקאות ורשימות נוספות. חשיבותו של מפעל זה טמונה בעובדה ששלום מעולם לא פרסם מחקר מקיף על הזוהר, ויש אפוא בהערות אילו תרומה משמעותית להבנת משנתו בקשר לזוהר.
 מפעל נוסף, ששלום עצמו החל בו עוד בחייו, היא ההוצאה לאור של יומניו האישיים וכן של התכתובות שהחליף עם חוקרים ואישים נוספים.

מחקרים וספרים לזכרו, על חייו ותורתו
כבר בימי חייו נתפרסמו שישה ספרים לכבודו של שלום. לאחר מותו, נכון לשנת 2012, יצאו לאור תשעה ספרים בעברית ושני ספרים באנגלית, לזכרו.
מאז מותו ומדי שנה, מתפרסמים עשרות מחקרים, מאמרים וספרים, בעיקר בעברית, אנגלית וגרמנית, על חייו, הגותו הפילוסופית, מחקריו בכל ענפי המיסטיקה היהודית, ספרייתו בתורת הסוד, תרומתו לפופולריות של לימודי הקבלה ומדעי היהדות ויחסיו וחליפת המכתבים שניהל עם חוקרים רבים.

"דברי שלום" או "חיי מוהר"ש" ליוסף וייס (חיבור סאטירי)
החל משנות הארבעים, אסף יוסף וייס, חוקר החסידות הנודע ותלמידו של שלום, סיפורים ואנקדוטות משעשעים מחייו של שלום. את הרשימות כתב וייס בסגנון ספרות השבחים החסידית ובפרט סגנון הכתיבה של רבי נתן מנמירוב, סופרו של רבי נחמן מברסלב. עם זאת, בניגוד לכותבים החסידיים, נלווה לחיבורו צד סאטירי וייתכן כי בכך ניסה וייס לשלב בין יחס ההערצה שחש כלפי מורו ובין יחס הביקורת שביקש למתוח על חלק מאורחותיו. שלום היה מודע לעיסוקו של וייס בנושא ואף גילה עניין ברשימות לאחר מותו של וייס. אנקדוטה אחת מתוך הרשימות פורסמה בשנת תשמ"ט על ידי ההיסטוריון יעקב כ"ץ. בשנת תשס"ז, במלאת עשרים וחמש שנים למותו של שלום, יצאו לאור רשימותיו של וייס והן כוללות: הקדמה מאת וייס; סיפורים על נעוריו של שלום, בני ביתו וכלבו (גיבור); אורחותיו, מנהגיו ואמרותיו; יחסו ואמרותיו בקשר לספריו וספרייתו, בקשר לספרים וסופרים, בקשר לאישים שונים (כגון ולטר בנימין, בובר, עגנון, שוקן, קורצוויל ואחרים), ובקשר לענייני השעה; ולבסוף תיאור יחסיו ושיחותיו של וייס עם שלום.

ראו גם
ביבליוגרפיה של גרשם שלום
ספריית גרשם שלום

קישורים חיצוניים
כללי
 .
 רשימת המאמרים של יוסף דן על גרשם שלום, באתר של יוסף דן (46 כותרים).

מאמרים ופרסומים עליו ועל מחקריו
 .
 מכתב מישעיהו ליבוביץ לגרשם שלום, יולי 1941, באתר לזכרו של ישעיהו ליבוביץ.
 .
 .
 .
 . .
 . . .
 . .
 רחל אליאור, הבן המפונק ואמו המפוכחת, על מכתבי גרשם שלום ואמו, בעריכת איטה שדלצקי, ידיעות אחרונות
 .
 זאב גלילי, "גרשום שלום על משיחיות, ציונות ואנרכיה בלשון", באתר "היגיון בשיגעון". ריאיון עם גרשם שלום, פורסם לראשונה ב-22 בנובמבר 1974 (הועלה לאינטרנט ביום 17 בנובמבר 2008).

 יהודה ליבס, הזוהר של שלום, מתוך ההקדמה לספר הזוהר של גרשם שלום, עם הערות בכתיבת ידו (יוזעפאף תרל"ג 1873); ירושלים, הוצאת מאגנס, תשנ"ב-1992, באתר של פרופ' ליבס, באוניברסיטה העברית.
  (הרצאה בטקס הענקת הפרס על שם גרשם שלום ביום 7 ביוני 1999).
  (הרצאה בטקס בו הוענק לו הפרס על שם גרשם שלום ביום 7 ביוני 1999).
 יהודה ליבס, כיוונים חדשים בחקר הקבלה, פעמים 50, תשנ"ב. באתר אוניברסיטת תל אביב.

  (דברי הספד ליד מיטתו של גרשם שלום, 22 בפברואר 1982).
  (בארוחה לכבוד יום הולדתו ה־75 של גרשם שלום, כ"ט בכסלו תשל"ג).



 שאול כ"ץ, גרשם שלום ותחילת דרכו באוניברסיטה העברית, קתרסיס 3, אביב תשס"ה-2005.
 זיכרון לראשונים: גרשם שלום - הערה ביוגרפית, קתרסיס 5, אביב תשס"ו-2006.
 מור אלטשולר, כנגד כל הסיכויים: על המחלוקת בין בן-ציון דינור לגרשם שלום בשאלת המשיחיות בראשית החסידות, ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל כ, תשס"ז (עורך: יוסף דן), כרך א', עמ' 1–30.
 . הערה על המאמר: 
 אלי שי, קובלנת הסוד המושתק (וקיללתו): על גרשם שלום. 15 במאי 2011. באתר יקום תרבות. (הופיע במקור בשם: "קובלנת הסוד המושתק (וקיללתו); לקרוא מחדש את עגנון ואת שלום קורא את עגנון ואת רות", בתוך: ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו, כרך ב', עורך: יוסף דן, ירושלים: המכון למדעי היהדות, האוניברסיטה העברית, תשס"ז, עמ' 543–561).
 אברהם שפירא, גלגולי חיבורו של גרשום שלום, "מגן–דוד: תולדותיו של סמל", מבוא לספר מגן דוד, תולדותיו של סמל, (נוסח מורחב הכולל השלמות מעזבונו של המחבר); גלית חזן-רוקם ערכה וההדירה; שלמה צוקר איתר ושחזר מראי-מקום; עין חרוד: הוצאת משכן לאומנות, תשס"ט-2009. באתר משכן לאמנות, עין חרוד.
 זאב גריס, אוסף הספרים הנדירים בספריית גרשם שלום, הרצאה בפורום ספרני אוספי הספרים הנדירים בספריות ישראל, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, י"ב חשוון תשע"א, 20.10.10, גיליון ה', באתר Safranim's Blog, של איגוד ספרני יהדות.
 . מאמרי תגובה:''' . 
 אלי אשד, מרטין בובר וגרשום שלום – לימור שריר, 8 בנובמבר 2011. באתר יקום התרבות.
 .
 .
 .
 .
 .
 .
 .
 J. Dan, Levensbericht G.G. Scholem, in: Jaarboek, 1985, Amsterdam, pp. 213-215 (Huygens Institute - Royal Netherlands Academy of Arts and Sciences, KNAW).
 Cynthia Ozick, The Heretic, The mythic passions of Gershom Scholem, The New Yorker, September 2, 2002.
 Daniel Wiedner, Reading Gershom Scholem, The Jewish Quarterly Review, Vol. 96, No. 2, (Spring 2006), 203 - 231. From Penn Press.

קובצי שמע או וידאו
 קולו של גרשם שלום בתוכנית "רגע אחד - הפסקול של המדינה", רשת ב של קול ישראל.
 אלי אשד, גרשום שלום "בלש הקבלה" בספרות היפה, הרצאה שניתנה בכנס לחקר הרוחניות העכשווית 2011, באוניברסיטת חיפה (תאריך הקלטה: 15/03/2011). מתוך אתר האוניברסיטה.
 בתוכֵכִי ירושלם" כינוס לציון שלושים שנה לפטירת פרופ' גרשם שלום. הקלטות של כל ההרצאות כפי שהועלו על ידי הספרייה הלאומית.

הערות שוליים

קטגוריה:גרשם שלום
שלום, גרשום