יעקב ישכר בער רוזנבוים

רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים (מכונה לאחר פטירתו: "הבאר יעקב"; 21 באפריל 1930, כ"ג בניסן ה'תר"ץ – 1 במרץ 2012, ז' באדר ה'תשע"ב) היה האדמו"ר השמיני מנדבורנה, והשלישי בישראל.

 ביוגרפיה 
נולד בסירט לרבי חיים מרדכי רוזנבוים ולסימא רייזל, בתו של – דוד אביו – רבי אליעזר זאב רוזנבוים מקרעטשניף. הוא נימול על ברכי סבו רבי איתמר רוזנבוים נקרא ישכר בער על שם סב סבו, רבי ישכר בער לייפר מנדבורנה. את השם יעקב נתן לו אביו ב"טעות" בחשבו שאביו רבי איתמר הורה לו כך, לאחר שרבי איתמר שלח לבנו מכתב עם הוראת שם לולד הנולד, ורבי חיים מרדכי קרא במכתב שכתוב יעקב ישכר בער, אך רבי איתמר כלל אינו רשם את השם יעקב במכתב. לאחר מעשה אמר לו אביו שבדיעבד זה טוב, כי הם נכדי רבי יעקב מקורביל מבעלי התוספות.

 בתקופת השואה 
בכ"א בסיון תש"א גורשו מסירט במסע נורא. בראשית ה'תש"ב הגיעו למחנה דז'ורין שבטרנסניסטריה שם שהו עד לסוף המלחמה. בזמן המלחמה נזהר לא לאכול מאכלות אסורים ושמר אף על מנהגי חסידות וביום הבר מצווה שלו טבל בנהר קפוא. כמו כן סייע ליהודי האזור בחימום והארת הבתים.
ביום כד באייר תש"ד שוחררו בידי ברית המועצות. אחרי המלחמה עזר ליהודים להבריח את הגבול (שהיה אז בשליטת הקומוניסטים).

 בישראל 
בשנת תש"ו 1946 עלה לארץ ישראל באוניית המעפילים "הגנה", בה בנה לעצמו חדרון מארגזים ומיעט לצאת ממנו, בשל הקפדתו על שמירת עיניים. ירד רבות לטבול בים תוך סיכון עצמי, אף כשחלה במחלת ים. בהגיעו לישראל נכלא במחנה עתלית אך נמלט ממנו כעבור שעות ספורות בתרגיל הסחה, והגיע לירושלים ללמוד בישיבתו של רבי יוסף צבי דושינסקי. בהיותו בישיבה היה מתמיד בלימודו וישן מעט מאוד. אביו שלח לו מכתבים ובהם הורה לו לאכול ולהפסיק להסתגף.

בראשית ה'תש"ח שלח אליו אביו את אחיו הצעיר- יהודה יחיאל יצחק אייזיק ללמוד בישיבה, הוא הצטרף לאוניית המעפילים "כנסת ישראל". בהגיעם לישראל נלחמו המעפילים בבריטים והוא נהרג י"ג בחשוון ה'תש"ח. הוא נמנע מלבשר על כך לאביו ובעצת רבו, שיגר טלגרם "האוניה הגיעה בשלום". זכר אחיו המנוח לא מש ממנו כל חייו.

בשנת ה'תש"ט עלה אביו לישראל ולאחר מספר חודשים התיישב ביפו. רבי יעקב עבר לגור עמו והקים במקום את ישיבת "מאמר מרדכי". בט' בתמוז ה'תשי"ז (יולי 1957) הוא נישא לרבקה, בת הרב משה הערש מאראד - רומניה, תלמידו של רבי מנחם ברודי רבה של קאלוב. רבי אהרן רוקח מבעלז ורבי ישראל אלתר מגור שלחו לו שיתפלל עליהם ביום חופתו. לאחר נישואיו עבר לגור ברח' רבי יוסי בבני ברק.

לאחר פטירת אביו בט"ו בטבת ה'תשל"ח (1978) מילא את מקומו והרחיב את החסידות אליה הצטרפו הונגרים רבים ובוגרי ישיבת סלבודקה. בתחילה כיהן האדמו"ר בבית המדרש של אביו ברחוב מינץ 23 בבני ברק, עד לשנת תשמ"ט. אז הקים את "קריית נדבורנה" ובית הכנסת הגדול של נדבורנה "היכלי רוזנטל", ובנייתו הסתיימה סמוך לחג הפסח ה'תשנ"ב.

בין חסידיו ותלמידיו נמנו אישים מפורסמים ובהם: הרב מנחם קליין רבה של פרנקפורט, הרב נתן נטע לנדמן רבה של חולון, הרב צבי גלבשטיין רב קהילת בית וגן באלעד, הסופר החסידי מרדכי גרליץ, הנגיד דן גרטלר, הרב שמואל צבי קובלסקי רב ביהמ"ד סוכוטשוב, הרב ברוך פכטר רבה של מטולה, הרב חיים דוד קובלסקי ראש מאורות הדף היומי, הדיין הרב זאב גלבשטיין, הרב נחום רגוזניצקי ראש ישיבת מאורות התורה בטלז סטון.

 הנהגותיו 
נהג לעשות תענית דיבור בימי שני וחמישי וכן מראש חודש אלול עד אחרי יום כיפור. עסק גם בקירוב רחוקים. היה מפורסם כפיקח ואלפים רבים מכל קצוות הקשת הישראלית באו להתייעץ איתו. נערץ על ידי אדמור"י דורו, הקפיד להתפלל יחד עם בחורי הישיבה בשעה 7:30 על אף שקבלת הקהל אצלו הייתה מסתיימת בשעות הלילה המאוחרות. תפילותיו ושולחנותיו היו נערכים בהתלהבות כדרך חסידות נדבורנה, והיו מלווים גם בתנועות חיצוניות. היה מחברי נשיאות קופת העיר ויד לאחים ועוד. נחשב היה ממנהיגי הציבור החרדי בדור האחרון אף על פי שנמנע מלהתערב בפוליטיקה.

 פטירתו 
חלה במחלת סרטן הראש, ועבר ניתוח להוצאת הגידול בי"ב בתשרי תש"ע. הוא נפטר מדלקת ריאות בז' באדר ה'תשע"ב, הלווייתו יצאה מבית מדרשו בהשתתפות אלפים, ונקבר לצד אביו וסבו באוהל אדמו"רי נדבורנה בבית הקברות בהר הזיתים. במהלך הלוויה הוכתרו בנו הגדול רב אב"ד חסידי נדבורנה רבי אליעזר זאב לממלא מקומו באדמו"רות בבני ברק, בהמשך הלוויה הוכתר בנו רבי מאיר יצחק אייזיק לאדמו"ר מנדבורנה בירושלים. ובסיום השבעה, הוכתרו שני בנים נוספים רבי אשר ישעיה ורבי יוסף נפתלי לכהן כאדמו"רים במקום רבנותם.

השאיר צוואה מפורטת על הנהגת החסידות לאחר פטירתו ועל סדרי לווייתו, ובה הורה שבנו הבכור ימלא את מקומו בבני ברק, וכן ששלושת בניו האחרים שכיהנו בחייו כרבני החסידות בירושלים, בביתר עילית ובאלעד יכהנו כאדמו"רים במקום מגוריהם, ושלושת בניו האחרים יתמנו לאדמו"רים כשיקימו בתי כנסת.

ספריו

דברי תורתו יוצאים לאור על ידי מכון דבר חיים שבראשות נכדו חיים מרדכי אשכנזי כמו גם מוציא לאור את אסופות מכתביו וספרי תולדותיו וסיפורי צדיקים ממנו.

באר יעקב (נכון ל-2021, שישה חלקים)
אוצר שיחות קודש - ב' חלקים, דברי תורתו של ה'באר יעקב',
השכל וידוע - דברי הדרכה לפי נושאים בעבודת ה'.
הגדה של פסח - שלשלת הקודש נדבורנה - עם דברי תורה ומנהגים של אדמו"רי השלשלת לליל הסדר ופסח.
וחי בהם- ב' חלקים, דברי הדרכה לפי נושאים בעבודת ה' (בעריכת חנוך ריגל).
באר רבותינו - 2 חלקים, מכתבים
בסוד קדושים - סיפורי צדיקים שנשמעו מפיו
הגדה של פסח - יגל יעקב - עם אמרות וסיפורים
הליכות עולם - הליכות ומנהגים לחודש תשרי.
אהבת קדומים זמירות שבת קודש עם דברי תורה ופירושים

והקונטרסים:
בספר חיים - לירח האיתנים - חודש תשרי.
מורשה קהילת יעקב - על חשיבות לימוד התורה.
והכינו את אשר יביאו - הליכות ומנהגים לשבת קודש.

הנצחה
אביהם של ישראל - ב' חלקים, תולדות חייו ודברי ימיו של ה'באר יעקב' (בעריכת חנוך ריגל).
נטפי דמע - אסופת מאמרים שנכתבו לאחר פטירתו
יש שכר לפעלך - תולדות חייו ודברי ימיו של ה'באר יעקב' מנוקד (לילדים)
בקודש חזיתיך - יומן המתאר חמש שנים במחיצתו

 צאצאיו 

בניו:
רבי אליעזר זאב, חתן הרב אהרן צבי וויצנר אב"ד פשמישל. כיהן כרב הקהילה ולאחר פטירת אביו, מונה לכהן כאדמו"ר מנדבורנה.
רבי מאיר יצחק אייזיק, חתן הרב זאב טברסקי (בן רבי יוחנן מרחמסטריווקא). כיהן כרב הקהילה בירושלים ולאחר פטירת אביו מונה לכהן כאדמו"ר מנדבורנה ירושלים.
רבי אשר ישעיה, חתן רבי יהושע רוזנברגר (חבר הבד"ץ העדה החרדית), כיהן כרב הקהילה בביתר ולאחר פטירת אביו מונה לכהן כהאדמו"ר מנדבורנה ביתר עילית.
רבי יוסף נפתלי, בזיווג ראשון חתן רבי משה אליקים בריעה כהנא מספינקא. לאחר שהתגרש נישא לבתו של רבי יעקב שמשון טירנואר מחוסט ויליאמסבורג בן רבי יהודה טירנואר רב בית הכנסת שומרי שבת בבורו פארק. כיהן כרב הקהילה בארצות הברית. סמוך לפטירת אביו מונה לרב הקהילה באלעד. ולאחר פטירת אביו מונה לכהן כאדמו"ר מנדבורנה אלעד.
הרב ישראל, חתן הרב חיים אליעזר הורונצ'יק.
הרב אהרן דוד, חתן רבי צבי אלעזר ספרין מקומרנה בני ברק, ראש ארגוני החסד בנדבורנה.
הרב שמואל שמעלקא, חתן רבי מנחם דוד הגר משאץ-ויז'ניץ חיפה. סמוך למות אביו הקים כולל אברכים שמומן על ידי דן גרטלר ומאז מכונה "ראש בית מדרש להוראה 'דבר חיים'". בעקבות הסנקציות הכלכליות שהוטלו על גרטלר, הוא הפסיק לממנו. בשנת 2020 בעקבות מגפת הקורונה בישראל והמשבר הכלכלי שפרץ בעקבותיה נסגר הכולל.

חתניו:
הרב שלום אהרן אשכנזי ראש ישיבת נדבורנה (בנו של הרב אלימלך אב"ד מלבורן)
הרב זלמן שפירא ראש הכוללים בנארול.
הרב אשר אנשיל כ"ץ (בן הרב שלמה זלמן רב חסידי תולדות אהרן בוויליאמסבורג), ראש מערכת הכשרות החדשה חרדים.
הרב נפתלי שנייבאלג (בן הרב אליעזר ליבר שנייבאלג רבה של עדזשוואר שבלונדון).

 לקריאה נוספת 
 מכון דבר חיים, אביהם של ישראל, חלקים א, ו-ב, בעריכת חנוך ריגל, אדר ב' ה'תשע"ו
 אביהם של ישראל, מוסף לזכרו בעיתון המודיע. ניסן ה'תשע"ב
 פעולת צדיק, מוסף לזכרו בעיתון המבשר. ניסן ה'תשע"ב

קישורים חיצוניים
 כ"ק האדמו"ר מנדבורנא, בבלוג "תולדות"



 כרטיס קבר באתר הר הזיתים


הערות שוליים

יעקב
קטגוריה:בני ברק: אדמו"רים
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:אדמו"רים ישראלים
יעקב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012