יצחק אונא

הרב יצחק אונא (בכתיב ארכאי: אוננא; כ' באדר א' ה'תרל"ב, 1 במרץ 1872 – י' באייר ה'תש"ח, 19 במאי 1948) היה רבה של מנהיים, יו"ר אגודת הרבנים האורתודוקסיים-קהילתיים (שהתנגדו להקמת קהילות נבדלות) בגרמניה, חבר מועצת הסוכנות היהודית, ובערוב ימיו חבר מועצת הרבנים בירושלים.

 ביוגרפיה 
אונא נולד בעיר וירצבורג שבצפון בוואריה, בגרמניה. אביו היה הרב משה בן הרב אברהם אליקים געץ, מתלמידיו של הרב יעקב אטלינגר, ואמו הייתה צירל, בתו של הרב יצחק דב הלוי (זליגמן בֶּר) במברגר, רבה של וירצבורג ורב המחוז כולו. אונא נשא לאישה את גרטרוד (גיטל), בתו של הרב גדליה גויטיין, רב העיר קרלסרוהה, נכדו של מחבר הספר "כסף נבחר". הוא למד בבית המדרש לרבנים בברלין אצל הרבנים עזריאל הילדסהיימר ודוד צבי הופמן, ממנו קיבל גם הסמכה לרבנות. למד גם באוניברסיטת ברלין לשונות קלאסיות והוכתר בתואר דוקטור בשנת ה'תרנ"ה (1895). הוא היה תלמידו המובהק של הרב ד"ר מרדכי הלוי הורוויץ, רבה של פרנקפורט (הקהילה הכללית) ומחבר ספר השו"ת "מטה לוי", וממנו קיבל היתר הוראה.

ב-1897 התמנה הרב אונא כרב בית הכנסת האורתודוקסי הקטן למלה קלאוס בעיר מנהיים. כסבו, היה אחד מפעיליה הבולטים של האורתודוקסיה הקהילתית (Gemeindeortodoxie), שהתנגדה לדרך הפרישה של רש"ר הירש וסברה שהאמצעי הטוב ביותר הוא להישאר בעדה אחת עם הרפורמים ולהשפיע מבפנים. מ-1930 עד 1935 היה יו"ר "התאחדות הרבנים המסורתיים שומרי התורה" (Vereinigung traditionell-gesetzestreuer Rabbiner), שהייתה מזוהה עם השקפה זו וייצגה את רוב האורתודוקסים בגרמניה. הוא היה יריבו הציבורי הבולט של הרב ד"ר יצחק ברויאר, נכדו של הרב שמשון רפאל הירש, שדגל בפרישה ובהקמת קהילות נפרדות לאורתודוקסים. הרב אונא חלק על הרב ברויאר והרבה לתקוף אותו בפרסומיו.

הרב אונא נתפרסם כמסביר מעולה בשיעוריו ובהרצאותיו בנושאים תורניים והיסטוריים. הוא היה מיוזמי "משרד השחיטה", ועמד בראשו משנת ה'תרפ"ח (1928) ועד עלייתו לארץ ישראל בשנת ה'תרצ"ה (1935).

עם עלייתו ארצה התיישב הרב אונא ברחביה (רחוב אוסישקין 21) וייסד בה את בית הכנסת "בנין ציון", בו התפללו בנוסח פרנקפורט.

הרב אונא נפטר בעיצומה של מלחמת העצמאות ומפאת קשיי המלחמה נקבר בחצר ביתו ולאחר ארבע שנים הועבר לבית הקברות סנהדריה.

 פעילותו 
פעילותו התורנית הייתה בשותפות הדוקה עם רבנים אחרים, בעיקר עם הרב זלמן ברוך רבינקוב (מתלמידי הרב אליעזר גורדון בישיבת טלז) שחי בעיר האוניברסיטאית היידלברג השוכנת לא רחוק ממנהיים.

אף על פי שהרעיון הלאומי היה קרוב ללבו לא הזדהה הרב אונא עם מפלגה מסוימת, למעט זמן קצר בו היה חבר באגודת ישראל, אך גם ממנה פרש. הוא שאף לאיחוד כל המפלגות הדתיות לפעולה משותפת ופעל בהתאם. במהלך חייו פרסם הרב אונא כמאתיים מאמרים, מחקרים ומסות וכמה ספרים, ביניהם ספר על הרמב"ן, על ריש לקיש, על הגאון מווילנה ועל בעל התניא. בכתיבתו הודגשו היסודות המוסריים שבהלכה.

בארץ ישראל כתב מדי פעם מכתבים לעיתונות שבהם לימד זכות על יהודי גרמניה.

משפחתו
אחד מבניו הוא משה אונא, שהיה פעיל בתנועות המזרחי והפועל המזרחי, ולימים חבר הכנסת מטעם המפד"ל. בן אחר היה הרב גדליה אונא שהיה ממקימי טירת צבי ונפטר ממלריה בט"ו באב תרצ"ח (12 באוגוסט 1938). לזכרו הוציאה קבוצת רודגס (לימים קבוצת יבנה) קובץ זיכרון ובו מאמרים רבים של אביו ושל כותבים אחרים, בהם הרב שאול ישראלי ופרופ' שמואל קליין. בן נוסף, הרב אביגדור אונא, כיהן אחריו כרב בית הכנסת בנין ציון במשך כשלושים שנה. בתו, ברורית אונא, הייתה ציירת ומחנכת. נכדו של אונא הוא הפיזיקאי יששכר אונא.

 ספריו 
 .
 .
 למען האחדות והיחוד - חייו ומשנתו, מאת בנו משה אונא, ירושלים תשל"ה.
 רבי משה בן נחמן (הרמב"ן) - חייו ופעולתו.

לקריאה נוספת
 'אונא, יצחק', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 29–30. 
 שבר בת עמי, פרקים בתולדות היהדות הדתית בתקופת השואה, יד ושם, 2002
 חבר העמים לאור הנבואה התפרסם בעלון חודשי.

קישורים חיצוניים





הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברלין
קטגוריה:מנהיים: רבנים
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:רחביה: אישים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים גרמנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1872
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1948