ידע חברה למחקר ופתוח

ידע חברה למחקר ופתוח בע"מ המוכרת בשם המקוצר ידע, היא חברת מסחור ידע בבעלותו של מכון ויצמן למדע, העוסקת במסחור הקניין הרוחני שנצבר במכון, מחקר ופיתוח של מוצרים ושיווקם עם שותפים מסחריים. החברה היא מהמובילות בתחומה בעולם.
היסטוריה
החברה הוקמה במרץ 1959 במטרה למסחר מחקריים מדעיים שנערכו במכון ויצמן, לקדם ולטפח את המחקר השימושי במכון ולבצע מחקרים מדעיים שאינם במסגרת המחקר הבסיסי הטהור. מנהלה הראשון היה אלוף במיל אליהו בן חור, והוא שימש בתפקיד עד 1962. המוצר הראשון שמסחרה היה זנים חדשים של מלפפוני כלאים, שהניבו יבולים גבוהים בשיעור של עד כ-%50 יותר מזנים קיימים, שפותחו על ידי המחלקה לגנטיקה של צמחים; בשיתוף "'זרעים' אגודה שיתופית לגידול זרעים מבוררים בע"מ" שייצרה ושיווקה אותם. מאז ובמשך השנים הפך תחום האגרוטק הפך לאחד מתחומי העיסוק המרכזיים של החברה. בשנה הראשונה העסיקה החברה 14 מדענים והחלה גם לייצר כימיקלים ייחודים ליצוא. בנוסף החלה לעסוק בייזום וקידום מחקרים עבור תעשיית הפלסטיק בישראל, התעשייה הפרמצבטית בישראל ותעשיית האלקטרוניקה בישראל; ייעוץ מדעי למפעלים ופיתוח מכשירי מדידה, וייעוץ ומחקר עבור חברת "ישראטום" שהוקמה לצורך פיתוח טכנולוגיה גרעינית לצרכים אזרחיים, בעיקר ייצור איזוטופים לתעשייה, לחקלאות ולרפואה, בין השאר ייצור חמצן-17 וחמצן-18.

בשנות ה-60 של המאה ה-20 החלה החברה לפתח שיתופי פעולה עם חברות מחוץ לישראל ולסייע בפיתוח של תעשיית היי-טק סביב המכון. בין השאר, פיתחה: מכשירים אקוסטיים עבור חברת "אמרסון" מארצות הברית וחברה מצרפת; הוקמה חברת "אל-אופ" למערכות אלקטרו אופטיות על ידי חוקרים במכון; הוקמה חברת "מיילס־ידע" - שותפות עם חברת "מעבדות מיילס" מארצות הברית לייצר כימיקלים לתעשיית התרופות; פותחו תהליכי טלומריזציה ובייצור סיבים סינתטיים על ידי צוות ברשות דוד ופסי; פותח תחליב בשם "תג־ידע" לשמירת הטריות של פירות הדר שיוצר על ידי חברת "מכתשים"; פותח מכשיר "הפרג'יליגרף" (fragiligraph), על בסיס מחקר של דוד דנון, המאפשר רישום אוטומטי של עקום שבירות אוסמוטית של כדוריות אדומות, שיוצר על ידי חברת "אלרון" בתחילת דרכה. בהמשך שופר המכשיר והוא שימש גם לאבחון סרטן דם; פותח ספקטרומטר אופטי למדידת אפקט מסבאואר שגם יצור על ידי "אלרון", ודגם שלו נמסר במתנה ל.

ב-25 באוקטובר 1965 הונחה אבן הפינה לפארק המדע קריית ויצמן לתעשיות עתירות מדע, אך הקמתו בפועל החלה בסוף 1967 (למעט מפעל "אל-אופ" שנחנך באותה תקופה).

בשנת 1975 קיבלו שלושה מדענים ממכון ויצמן, הפרופסורים מישל רבל, ארנסט וינוקור ונתן שרון מענק ממשלת מערב גרמניה המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי לחקר תכונותיו ודרכי הפקתו של החלבון הטבעי אינטרפרון, שנתגלה על ידי המדען היהודי-סקוטי אליק אייזקס ב-1957 במכון הלאומי למחקר רפואי בלונדון, אך היה קשה לייצר אותו באופן מלאכותי. על בסיס מחקרים אלו הוקמה ב-1979 חברת "אינטרידע" לייצור האינטרפרון כתרופה, בשיתוף חברה נוספת שהוקמה באותה שנה "אינטרפארם". "אינטרפארם" הייתה חברת בת של "סרונו" שהייתה בשליטת היזם האיטלקי-שווייצרי פאביו ברטרלי, והיא סיפקה את רוב המימון הראשוני למיזם. ב-1980 הייתה פריצת־דרך בייצור אינטרפרון באופן מלאכותי, וב-1981 הונפקה החברה בבורסה מעבר לדלפק בניו יורק. בדצמבר 1987⁩ מכרה חברת "ידע" ל"אינטרפארם" את חלקה ב"אינטרידע". עד אז חחזיקה ב־40 אחוז מן המניות, והיו לה גם זכויות וטו על החלטות ההנהלה. בעקבות הרכישה שלטה מאז "אינטרפארם" באופן מוחלט בניצול הפטנטים והידע של המוצרים שפיתחה. על בסיס הפטנטים והידע ייצרה "אינטרפארם" וחברת האם שלה "סרונו", במשך שנות ה-80 וה-90, מספר תרופות שנמכרו בכעשרות מיליוני דולרים. בנוסף הוקם מפעל ייצור בישראל בסיוע ממשלתי. ב-1998 התרחשה פריצת דרך נוסף עם השקת התרופה לטיפול בטרשת נפוצה "רביף" - אינטרפרון בטא 1a. היא והפכה לתרופה הנמכרת ביותר של החברה עם מכירות בהיקף של 550 מיליון דולר בשנת 2002. בספטמבר 2004 הודיעה "סרונו" על סגירת מפעל "אינטרפארם" בישראל, והעברת הייצור התרופה לשווייץ.  בספטמבר 2006 "סרונו" נרכשה על ידי חברת התרופות הגרמנית "מרק", תמורת כ-13.5 מיליארד דולר. לפי העיתונאי הכלכלי גיא רולניק שוויה של "אינטרפארם" והפיתוחים שבוצעו בישראל מתול העסקה היה שווה באופן יחסי כ-6 מיליארד דולר, אך את רוב סכום המכירה הכולל קיבלה משפחת ברטרלי, שהפכה לאחת המשפחות העשירות באירופה.

בשנת 1983 החל פרופסור עדי שמיר, יחד עם תלמידי המחקר שלו עמוס פיאט ויוסי טולפן, במסגרת חברת "ידע", לפתח טכנולוגיית הצפנה (על בסיס האלגוריתם RSA שהיה שותף לפיתוחו). היישום הראשון שפיתחו היה פתרון לניהול זכויות דיגיטלי, שמטרתו הגנה על תוכנה מפני העתקות. באותן השנים החל איל התקשורת רופרט מרדוק לפתח את עסקי הטלוויזיה שלו, שכללו שידורי טלוויזיה בלוויין בתשלום דמי מנוי, ושירות של שלם וצפה של סרטים ואירועי ספורט. כדי לגבות תשלום על פי צפייה, וכדי לשמור על הסכמיו עם חברות הסרטים ובעלי זכויות שידורי הספורט, הוא חיפש דרך להצפין את השידורים. בשנת 1988, הוקמה על בסיס טכנולוגיית הכרטיס החכם של שמיר חברת "דאטהקום" (לימים חברת "NDS") בשותפות בין חברת ידע של מכון ויצמן ותאגיד ניוז קורפ של איל התקשורת רופרט מרדוק, שהשקיעה 5 מיליון דולר בחברה. על בסיס טכנולוגיית ההצפנה הקים מרדוק אימפריה של טלוויזיה בלוויין "קבוצת סקיית באירופה ו"Star TV" באסיה. ב-1993 רכשה "ניוזקורפ" את הבעלות המלאה בחברת "דאטהקום" תמורת 13.5 מיליון דולר, עם זאת מכון ויצמן המשיך לקבל תמלוגים עבור השימוש בטכנולוגיה. החברה התרחבה לתחומים נוספים מעבר להצפנת שידורי לוויין, גם להצפנת טלוויזיה בכבלים, וטלפונים סלולרים, אספקה של מערכות שלמות וטכנולוגיות לטלוויזיה אינטראקטיבית. בנובמבר 1999 הונפקה החברה בבורסת נאסד"ק, לפי שווי של מיליארד דולר, וגייסה 180 מיליון דולר. בשנת 2007 תבע מכון ויצמן את NDS על תמלוגים שלא שולמו, על פי היקף השימוש שלה בפועל בטכנולוגיה.

פעילות
מכון ויצמן מעודד שיתוף פעולה עם ישויות מסחריות לקידום תעשיות הייטק וביוטכנולוגיה, במיוחד במדינת ישראל. חברת ידע היא הזרוע המסחרית של המכון, העוסקת בפיתוח, שיווק ומסחור של מוצרים המתבססים על ממצאים מחקריים וידע אקדמי אשר מצטבר אצל מדעני המכון, ומפנה ממצאים אלה ליישומים מעשיים, בעלי פוטנציאל עסקי.

מערכת היחסים בין מדעני המכון לבין ישויות מסחריות או עסקיות מנוהלת על ידי כללי הקניין הרוחני של מכון ויצמן. מאז הוקמה חברת "ידע", היא הייתה מעורבת ברישום של כ-1,400 משפחות פטנטים. מאז שנת 1973 חתמה על 169 הסכמים עם חברות ישראליות לניצול הפטנטים השונים, והקימה 42 חברות (21 מתוכן הוקמו משנת 2000 ואילך).
על תהליך המסחור של הידע המדעי והטכנולוגי שנצבר אצל מדעני מכון ויצמן מופקד סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים, המכהן גם כיושב ראש "ידע". בתפקיד זה משמשת כיום (2025) פרופ' אירית שגיא ועתיד להחליפה פרופ' טוני פוטרמן.
לקריאה נוספת

 דוד מירלמן, ללא כוונת רווח: אין כמו עסקי מדע, פרקים נבחרים מיומן שירות, הוצאת אופיר ביכורים, 2018.

קישורים חיצוניים




הערות שוליים

קטגוריה:מכון ויצמן למדע
קטגוריה:רחובות: חברות
קטגוריה:חברות ישראליות
קטגוריה:חברות מסחור ידע ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1959