אברהם שלום פרידברג

אברהם שלום פְרִידברג (בכתיב היידי שנהג בזמנו: פריעדבערג, לעיתים נכתב פרידבערג; נודע בשם העט הר שלום (שהוא תרגום שם משפחתו) או בראשי התיבות הַ"ש; בפולנית: Abraham Szalom Friedberg; 6 בנובמבר 1838, גרודנו – 21 במרץ 1902, י"א באדר ב' תרס"ב, ורשה) היה סופר עברי, מחבר "זכרונות לבית דוד", עורך כתבי העת העבריים "הצפירה", "המליץ", האלמנך "לוח אחיאסף" והאנציקלופדיה העברית "האשכול".

 קורות חיים 
אברהם שלום פרידברג נולד בעיר גרודנו שברוסיה (בתחום המושב היהודי; כיום הורדנה, בבלארוס) בשנת 1838. בגיל 13 היה לשוליית שען. כעבור שלוש שנים, בשנת 1854, עבר לעיר ברסט ליטובסק (בריסק), ולאחר מכן המשיך לדרום רוסיה וחי שנתיים בקישינב.ב-1858 שב לעיר הולדתו גרודנו, השתלם בגרמנית וברוסית ושימש כמורה אצל משפחות אמידות. מצעירותו העריץ את אברהם מאפו, היה לתלמידו, התכתב עמו, ובשנת 1863 נסע לקובנה והתארח ימים אחדים בביתו של מאפו שעודדו ללכת בעקבותיו בנתיב הספרות, ורושם הביקור לא נמחה מליבו כל ימי חייו. בהמשך שלח ידו במסחר, עד שבשנים 1881–1882 התרושש (ובאותה תקופה, בעקבות פרעות "הסופות בנגב" בדרום-מערב רוסיה בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-19, הצטרף ל"חיבת ציון"). אז הקדיש עצמו לעבודה ספרותית. ב-1883 התמנה לעורך משותף של עיתון "המליץ" בסנקט פטרבורג; ב-1886 קיבל משרה דומה ב"הצפירה", והשתקע בוורשה. ב-1888 התמנה לעורך האנציקלופדיה העברית הכללית "האשכול" (שהייתה אחד הניסיונות הראשונים להוצאתה לאור של אנציקלופדיה כזו; אחרי שישה כרכים הופסקה הוצאתה). באותה שנה התמנה לצנזור ממשלתי על כתבים עבריים בוורשה, והחזיק במשרה זו עד 1891.

פרידברג פרסם כמה ספרים, עיבודים ותרגומים. יצירתו העיקרית היא "זכרונות לבית דוד" – ארבעה כרכים שראו אור בין השנים 1900-1893, הכוללים סדרת סיפורים, רובם מקוריים וחלקם תרגום ועיבוד לחיבורו בגרמנית של צבי הרמן רקנדורף, "מסתרי היהודים" (Geheimnisse der Juden). עלילות הסיפורים לקוחות ממסורת האגדה היהודית, מסיפורי המקרא ועד לימי הביניים. זמן קצר לפני מותו התפרסם ספר ללימוד עברית שחיבר, בשם "שפה לנאמנים" ("ללמוד שפת עבר על טהרת הקדש").

אברהם שלום פרידברג נפטר ב-1902 בוורשה בתום מחלה קצרה, לאחר שהלך ונחלש בעקבות התקף שעבר כשנתיים קודם לכן. בן 63 במותו. נקבר בבית הקברות היהודי ברחוב אוקופובה. בהלווייתו השתתפו אלפים; לפני הארון הלכו תלמידי בית הספר של י' מייזלֶר, שם עבד כמורה עברי.

פרידברג היה אב לארבעה בנים ובת. בתו ברטה פרידברג, שנודעה יותר בשם העט איזבלה גרינֶבסקאיה (Гриневская), הייתה סופרת ואשתו הראשונה של הסופר מרדכי ספקטור.

ארכיונו של פרידברג, הכולל התכתבות אליו וממנו וכן מעט רשימות וטיוטות שונות מפרי עטו, שמור בספרייה הלאומית (נתרם לספרייה באוגוסט 1941 על ידי יורשיו דרך חברת דורשי האוניברסיטה העברית בוורשה).

 כתביו 
כל הכתבים יצאו במקור בהוצאת אחיאסף, ורשה:
 עמק הארזים: ספור מראשית דרכי האינקוויזיציה בספרד / בעקבות גרייס אגילר...; עם נוספות הרבה מקרות העת ההיא מאת א. ש. פריעדבערג, 2 כרכים, ורשה: דפוס ש. ארגעלבראנד, תרל"ו 1875.
 כנסת ישראל, 1886
 קורות היהודים בספרד (על פי גראטץ [=גרץ], קייזערלינג [=קייזֶרלינג] ומקורים שונים) / מאת א"ש פריעדבערג, ורשה: אחיאסף, תרנ"ג 1893.
 זכרונות לבית דוד: קובץ ספורים מדברי ימי ישראל / מאת א"ש פריעדבערג, 5 כרכים, ורשה: אחיאסף, תרנ"ג-תר"ס 1900.
 ספר הזכרונות: קובץ פיליטונים שבאו במכה"ע [=במכתבי העתים] בשם ״זכרונות״, ובהם גם ״מענייני דיומא״ שנדפסו ב״המליץ״ בחתימת ה״ש (הר שלום) ואגרות אנשי שם / מאת א"ש פריעדבערג, 2 כרכים, ורשה: דפוס שולדבערג ושות', תרנ"ט 1899.
 די פאמיליען-פאפיערען / אברהם שלום פרידבערג, [ורשה: חמו"ל, תר"ס]. 
 שפה לנאמנים: ללמוד שפת עבר על טהרת הקדש / מאת א"ש פריעדבערג, ורשה: דפוס מ"י האלטער, תרס"ב.

 תרגומיו 
 הרב להושיע: ספור משנות הבינים / מאת הרב א’ זאממטער [=אשר זָמֶטֶר]; העתקה חופשית מאת א"ש פריעדבעג, ורשה: דפוס מ' לעווינסקי, תרמ"ו.
 עיר ובהלות: ספור מחיי אחינו במדינת ליטה במאה העברה / מאת י"ל לעוואנדא [=לֶבַנדָה]; בהעתקת א"ש פריעדבערג, ורשה: דפוס האלטער ואייזענשטאדט, תרנ"ד 1893.
 ספר התורה והחיים: בארצות המערב בימי הבינים / מאת מ' גידמעאנן [=גִידֶמַן]; העתקת א"ש פריעדבערג; עם הוספות ותקונים מאת המחבר, 3 כרכים, ורשה: חברת אחיאסף, תרנ"ז 1896-תרנ"ט 1899. (ספרו הגרמני הידוע של הרב הראשי של וינה על תולדות החינוך)
 אגרות האסיר מאי השדים: קבוצת כל המכתבים אשר כתב הקפיטאן אלפרעד דרייפוס... ממאסרו אל רעיתו...; נעתקו משפת צרפת (על ידי סופר... החפץ בעלום שמו), ונמסרו לדפוס על ידי א"ש פריעדבערג, ורשה: ספעקטאר ובערמאן, תרנ"ט 1898.

 לקריאה נוספת 
 גצל קרסל, 'פרידברג, אברהם שלום', בתוך לכסיקון הספרות העברית בדורות האחרונים, כרך ב, מרחביה: ספרית פועלים, תשכ"ז, עמ' 657–659.
 ז' מימון, 'אברהם-שלום פרידברג (הר-שלום)', התורן, ג (1922), עמ' 88–90 (ביוגרפיה); ד (1922), עמ' 91–95 (ביבליוגרפיה).
 יהושע חנא רבניצקי, 'סופר לאומי: לזכר אברהם-שלום פרידברג', בספרו דור וסופריו: רשימות ודברי-זכרונות על סופרי דורי, תל אביב: דביר, תרפ"ז 1926, עמ' 170–174.

 קישורים חיצוניים 

 אברהם שלום פרידברג באתר worldcat
 אברהם שלום פרידברג באתר openlibrary

 כתבי אברהם שלום פרידברג לצפייה ולהורדה בארכיון האינטרנט
 זכרונות לבית דוד, כרך א, בארכיון האינטרנט

 עודד מנדה-לוי, 
 דף לזכרו באתר של אורי נחימזון, בן נינו 


 ; ;  (על ההספד שנשא נחום סוקולוב)
  (נקרולוג)
  (הספד)
  (זיכרונות ונקרולוג)



  (בעקבות גילוי המצבה)



 הערות שוליים 

קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:גרודנו: אישים
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד
קטגוריה:סופרי תקופת התחייה
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:סגל הצפירה
קטגוריה:סגל המליץ
קטגוריה:עורכים ספרותיים יהודים
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מגרמנית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מיידיש לעברית
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי בוורשה
קטגוריה:ילידי 1838
קטגוריה:נפטרים ב-1902