רב ענן

רב ענן (בר תחליפא) היה אמורא בדור השני לאמוראי בבל. תלמידו המובהק של שמואל, שהביא מאמרים רבים משמו וגם משם רב.

יחסים עם חכמים אחרים
בתלמוד מובא כי הוא שלח לרב הונא מכתב (בבקשה לגבות לנערה יתומה נדוניה מעשירית הנכסים שירש אחיה) ובו קרא לרב הונא "הונא חברנו". רב הונא, שהיה גדול הדור סבר שמדובר בפגיעה בכבוד התורה, ושלח את רב ששת שישב לפניו לומר לרב ענן בלשון זה: "ענן ענן, מי יושב בראש הקרואים בבית המרזח?" הוא הזהיר את רב ששת שאם לא יאמר לו כך, הוא יהא בשמתא. רב ששת הלך לרב ענן למסור לו את הדברים, אך הקדים לפניו: מר (אתה) רבי, אך רב הונא הוא רבו של רבי (רבו של רב ענן) והוא ציווה עלי לומר כך - ואם לא אהיה בשמתא, ואז מסר לו את דברי רב הונא כלשונם. הלך רב ענן למר עוקבא התלונן על פנייתו המעליבה של רב הונא ("ענן ענן"), והוסיף שאינו יודע מהו ה"מרזח" ששלח לו. הסביר לו מר עוקבא כי רב הונא רמז לו שאין ראוי לרב ענן, שאינו יודע שמרזח בהקשר זה הוא האבל, לקרוא לרב הונא הגדול ממנו בתורה בשם "הונא חברנו".

 כתיבת "תנא דבי אליהו" 
במסכת כתובות מובא כי רב ענן חיבר את הספר תנא דבי אליהו, שם רשם את שלמד מפי אליהו הנביא, שהתגלה אליו. בעקבות מעשה מסוים השתנה סדר הלימוד. המעשה מסופר בגמרא על מסכת כתובות בדף קה':

אדם אחד הביא לרב ענן מתנה, וסיפר לו שהוא עתיד לבוא לדין תורה עם עמיתו בבית דינו של רב ענן. כאשר שמע זאת רב ענן הוא אמר שמכיוון שהביא לו מתנה, נחשבת המתנה כשוחד אף על פי שלא הובאה במפורש לצורך זה, ואין הוא יכול לדון אותו. הוא שלח אותו לרב נחמן, ומסר לרב נחמן שהוא אינו יכול לדון אותו על פי ההלכה, ולכן ידון אותו רב נחמן. רב נחמן ששמע כך, הבין שכנראה מדובר בקרוב של רב ענן. באותה עת היו במקום גם יתומים. שקל רב נחמן בדעתו ואמר: יש לפני עשה של כבוד תורה העדיף על מצוות עשה של "ושפטתם צדק" שלפיו אסור לכבד אחד מבעלי הדינים מחשש שמא יסתתמו טענותיו של בעל דינו, ומחויב אני להקדים את קרובו של רב ענן בדין התורה.
כאשר ראה זאת בעל דינו של האיש ששלח רב ענן לפני רב נחמן, והבין שרב נחמן מכבד את בעל דינו, נסתתמו טענותיו של בעל דינו, ונגרם עוול בדין התורה בכך שאחד מבעלי הדינים לא יכול היה לטעון את טענותיו באותו ביטחון עצמי של בעל הדין השני, דבר האסור על פי ההלכה.

אף על פי שרב ענן גרם לעוולה זו בשוגג, בכך שהטעה בשוגג את רב נחמן לחשוב שמדובר בקרובו, הוא קיבל על כך עונש חמור:

תרגום: רב ענן, היה רגיל אליהו לבוא אליו ולשנות לו את "סדר אליהו". כיוון שעשה רב ענן כך (המעשה שמסופר קודם לכן, שהיטה דין שלא בכוונה), הסתלק אליהו. ישב רב ענן בתענית וביקש רחמים ושב אליהו. כשבא אליהו היה מפחיד את רב ענן, עשה רב ענן תיבה וישב בתוכה לפני אליהו עד שסיים אליהו ללמדו. וזהו ששנינו שיש "סדר אליהו רבה" (מה שלימדו קודם המעשה) ו"סדר אליהו זוטא" (מה שלימדו בתיבה לאחר המעשה).

מאמרותיו
אמר רב ענן אמר רב, מנין ששכינה סועד את החולה, שנאמר ה' יסעדנו על ערש דווי.
מפסקיו
כפי שמסר רב ענן בשם רבו שמואל אם הציעו לאלמנה שידוך וסירבה, בנימוק שאין מדובר בשידוך מתאים או די מכובד, איבדה את חיוב מזונותיה, מכיוון שגילתה בדעתה שאינה מסרבת להינשא מחמת כבוד בעלה, אך אם הנימוק לסירוב היה כבוד בעלה, לא הופקעה זכותה לאכול מזונות על חשבון נכסי בעלה.

 קבר רב ענן 
מקום קבורתו של רב ענן אינו מוזכר בספרות חז"ל, ומספר מקורות מאוחרים מתארים מיקומים שונים לקברו. המסורת העיקרית, שעדויות רבות מעידות על קיומה החל מהמחצית השנייה של המאה ה-19, ממקמת את קברו בטבריה. לצד זאת, קיימים שני אזכורים בודדים נוספים: האחד משנת 1765 מציין מיקום לא ברור סמוך לצפת, והשני, משנת 1933, מציב את קברו בכפר חיטין, כנראה בטעות.

 כפר ראמין וכפר חיטין 
המקור הקדום ביותר לקבורת רב ענן מצוי בכתביו של יהושע בן שמחה מזאלזיץ משנת 1765, המתאר את קבר רב ענן באם הדרך בצאתו מצפת. עקב נוסח לקוי שהתפרסם בדפוס הראשון של תיאור המסע, היה מקובל לחשוב שהקבר ממוקם בכפר חיטין.

במחקר שפורסם בשנת 2026 על ידי דייוויד שפירו התפרסם כתב היד ופיענוחו, הכולל התייחסות לכפר ראמין - המזוהה עם ראמה. על פי מחקר זה, הקבר ממוקם בתוואי המערבי שבין צפת לראמה, ומשם המשיך זאלזיץ את מסעו לפקיעין ולעכו.

בשנת 1933 תיאר אשר אנשיל גרינוולד בחיבורו את קברו של רב ענן בכפר חיטין. על פי המחקר הנ"ל, ייתכן שגרינוולד הבין את דבריו של זאלזיץ בטעות וזיהה את הקבר שם, במיוחד לאור העובדה שגרינוולד נהג ללקט מקורות ממסעות קדומים לו, כפי שמעיד הוא בעצמו בהקדמה לספרו. שפירו טען כי גם אם התקיימה מסורת בכפר חיטין, אין לראות בה המשכיות ישירה לדבריו של זאלזיץ.

 טבריה 
על פי מסורת מקומית של יהודי טבריה, שתועדה לראשונה בשנות ה-80 של המאה ה-19, נקבר רב ענן בסמוך לשער המערבי של העיר. בעקבות מחקר משנת 2007 בקירוב, שנערך בידי ישראל הרצברג, הארכאולוג יוסף סטפנסקי וישראל מאיר גבאי, אותר המקום שבו סומן הקבר בעבר - כיום לצד סניף של בנק לאומי. במקום הוצב שילוט קטן על ידי ועד אהלי צדיקים.

בינואר 2026 הוצבה מצבה במקום, והדבר עורר סערה תקשורתית, בטענה כי מדובר בהטרלה. זמן קצר לאחר מכן הוסרה המצבה על ידי עיריית טבריה.

בעוד שרווחה הטענה כי מדובר בהטרלה, מספר ימים לאחר האירוע פרסם לראשונה החוקר ישראל שפירא מספר מקורות לכך שאכן התקיימה במקום מסורת על קברו במאה ה-19, שלא הייתה ידועה בימינו, ושאין מדובר בהטרלה. בעקבות זאת פרסם דייוויד שפירו מחקר נרחב בנושא, בו הוא מזהה לראשונה את כפר ראמין עם ראמה (ראו לעיל), ומצטט למעלה מעשרה מקורות שונים המתעדים את קברו של רב ענן במאות ה-18, ה-19 וה-20.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:הדור השני לאמוראי בבל
קטגוריה:תלמידי שמואל
קטגוריה:קברי צדיקים בטבריה