יונינה אלדר

יוֹנִינָה אֶלדר (נולדה ב-25 בינואר 1973) היא פרופסור להנדסת חשמל בפקולטה למתמטיקה ומדעי המחשב במכון ויצמן למדע, ומהחוקרות הבולטות בעולם בתחום דגימת אותות. היא כלת פרס ישראל לחקר ההנדסה לשנת ה'תשפ"ה (2025).

ביוגרפיה
יונינה אלדר נולדה בטורונטו, קנדה למאיר ורבקה ברגלס, שלישית במשפחה של שמונה ילדים, ובגיל 6 עלתה עם משפחתה לישראל. תחילה התגוררה המשפחה בפתח תקווה, ובהמשך עברה לגינות שומרון. היא למדה באולפנית בני עקיבא תל אביב, ולאחר שנתיים של שירות לאומי כקומונרית במרכז שפירא, נרשמה ללימודי תואר ראשון בהנדסת חשמל ופיזיקה במסלול למצטיינים.

בשנת 1995 סיימה לימודי תואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות יתרה, ובשנת 1996 סיימה לימודי הנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות. בשנת 1996 החלה בלימודי מסלול ישיר לדוקטורט בהנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב, אולם המשיכה לימודיה בארצות הברית וסיימה בדצמבר 2001 לימודי דוקטורט בהנדסת חשמל ובמדעי המחשב במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בנושא עיבוד אותות קוונטיים, בהנחיית פרופ' אלן אופנהיים. בשנת 2002 השלימה פוסט דוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.

בשנת 2002 שבה לישראל, והחלה לעבוד כמרצה בכירה בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון. בשנת 2005 הועלתה לדרגת פרופסור חבר ובשנת 2010 לדרגת פרופסור מן המנין, והייתה לפרופסור הצעיר ביותר בתולדות הטכניון. - בהקדמה של פרופסור מוטי שגב.

בשנת 2019 עברה לפקולטה למתמטיקה ומדעי המחשב במכון ויצמן למדע, והיא עומדת גם בראש המרכז להנדסה ביו-רפואית במכון.

מחקריה

ועדת פרס ישראל תיארה את מחקריה של פרופ' אלדר:
תחום המחקר המרכזי של פרופ' אלדר עוסק בפיתוח אלגוריתמים לעיבוד אותות ולעיבוד מידע ובינה מלאכותית. בשנים האחרונות היא התמקדה בשיטות דגימה יעילות, בעיבוד אותות ובאופטימיזציה במערכות תקשורת, ברדאר ובדימות רפואי, בבינה מלאכותית, בעיבוד אותות לאופטיקה, ובביולוגיה חישובית. היא קראה תיגר על "משפט הדגימה" הקלאסי ופתחה תאוריות חדשניות המאפשרות להפחית את קצבי הדגימה מבלי לאבד מידע, תובנה ששינתה את הדרך שבה מתכננים מערכות רבות בתחום ההנדסה.

אלדר תיארה את המעבדה שהקימה בטכניון:
הקמנו מעבדה ראשונה מסוגה לעיבוד אותות, שמסתכלת על מערכות מקצה לקצה – מהחישה הפיזיקלית, דרך החומרה שמתרגמת את הנתונים למידע דיגיטלי והאלגוריתמים שמפענחים אותם בהתאם ליישום, ועד ממשק המשתמש.

אלדר תיארה את המעבדה שלה במכון ויצמן למדע:
זאת מעבדה ייחודית, שעושה הרבה מדע בסיסי של פיזיקה, מתמטיקה והנדסה, ושמה דגש על היישום, כולל עבודה עם בתי חולים או חברות חיצוניות על הפיתוח והבדיקה של המוצר. לכן יש לנו צוות גדול של עובדים: מהנדסים, אנשי מחשבים, קלינאים ועוד, והמחקרים של הסטודנטים במעבדה מרכיבים חלקים מהשרשרת הזאת ומשתלבים בה. חשוב לי לייצר אימפקט שישפר את חייהם של אנשים".

בין השאר הובילו מחקריה לפיתוח מכשיר אולטרה סאונד ממוזער, המספק מידע רב יותר מאשר מכשיר אולטרה סאונד שגרתי. פיתוחיה בתחום המכ"ם משמשים במערכות אבטחה, בכלי רכב אוטונומיים וברפואה, וכוללים בין השאר מכשיר מכ"ם זעיר המאפשר מדידה של סימנים חיוניים של הנוכחים בחדר שבו הוא נמצא.

אלדר היא מחברת הספר Sampling Theory: Beyond Bandlimited Systems, שיצא לאור בשנת 2015 בהוצאת אוניברסיטת קיימברידג', והיא עורכת משותפת של הספרים:
 Convex Optimization Methods in Signal Processing and Communications, 2010, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'
 Compressed Sensing, 2012, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'
 Compressed Sensing in Radar Signal Processing 2019, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'
 Machine Learning and Wireless Communications, 2022, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'
 Artificial Intelligence in Covid-19, 2022, הוצאת שפרינגר
 Deep Learning for Biomedical Image Reconstruction, 2023, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'
 Integrated Sensing and Communications, 2023, הוצאת שפרינגר

על שמה רשומים 14 פטנטים.

 חיים אישיים 
יונינה אלדר גרה ברחובות, והיא אם לחמישה ילדים.

הוקרה
 2002 – זכתה במלגת אלון.
 2005 – זכתה בפרס קריל, על פיתוח אלגוריתמים להצגת אותות ועיבודם בהדגשת שיטות לשערוך פרמטרים, תורת הדגימה, עיבוד אותות למערכות תקשורת, גילוי בערוצים קוונטיים, ושיטות אופטימיזציה לעיבוד אותות.
 2010 - זכתה בפרס מיכאל ברונו להנדסת חשמל.
 2011 – נבחרה על ידי המגזין גלובס לאחת מ-50 הנשים המשפיעות בישראל על שפתחה, יחד עם ד"ר משה משעלי, אבטיפוס של כרטיס אלקטרוני, היחיד מסוגו בעולם, המאפשר לדגום בתדר נמוך מתדר נייקוויסט. בכך מתאפשר מזעור מכשירים בתחומים שונים, בעיקר בתחום הרפואה והתעשיות הביטחוניות.
 2011 – זכתה בפרס ויצמן למדעים מדויקים המוענק על ידי עיריית תל אביב-יפו.
 2013 – זכתה בפרס האגודה לעיבוד אותות.
 2013 - נבחרה לעמיתת IEEE.
 2015 – זכתה בפרס הנרי טאוב להצטיינות אקדמית.
 2023 – זכתה בפרס לנדאו למדעים ולמחקר.
 2025 - זכתה בפרס ישראל לחקר ההנדסה ומדעי ההנדסה.
 2025 - נמנתה עם הזוכים בפרס מרקוני (IEEE Marconi Prize) למאמר בתקשורת אלחוטית.

חברויות ציבוריות
 פברואר 2012 – נבחרה כחברה במועצה להשכלה גבוהה, ובשנת 2019 מונתה ליו"ר ועדת ההיגוי והשיפוט לקידום הוגנות מגדרית של המועצה.
 נובמבר 2012 – נבחרה לחברת האקדמיה הצעירה הישראלית.
 יוני 2017 – נבחרה לחברה באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.

קישורים חיצוניים


 פרופ' יונינה אלדר, באתר מכון ויצמן למדע
 הדף של פרופ' יונינה אלדר, באתר הטכניון
 מדלגים על נייקוויסט, טכנולוגיות, אפריל 2011.
 Yonina Eldar Pushes the Limits of Signal Sampling 

 לראות את הבלתי נראה, המכון 106, אפריל 2022

 עלתה על הרדאר, מסע הקסם המדעי, 28 באפריל 2025

הערות שוליים

קטגוריה:מדעניות מחשב ישראליות
קטגוריה:מהנדסות חשמל ישראליות
קטגוריה:סגל הטכניון: הנדסת חשמל
קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: מתמטיקה ומדעי המחשב
קטגוריה:זוכי פרס ישראל להנדסה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 2025
קטגוריה:זוכות פרס ברונו
קטגוריה:זוכי פרס ברונו
קטגוריה:זוכי פרס ויצמן
קטגוריה:זוכי פרס קריל
קטגוריה:זוכות פרס קריל
קטגוריה:זוכי פרס הנרי טאוב
קטגוריה:זוכי פרס לנדאו למדעים ולמחקר
קטגוריה:עמיתי IEEE
קטגוריה:ישראליות ילידות קנדה
קטגוריה:ישראלים ילידי קנדה
קטגוריה:בוגרות אולפנית בני עקיבא בתל אביב
קטגוריה:בוגרות שירות לאומי
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: הנדסה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: הנדסה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: הנדסת חשמל
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:עולות בשנות ה-1970
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:חברי המועצה להשכלה גבוהה
קטגוריה:חברות המועצה להשכלה גבוהה
קטגוריה:חברות האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:חברות האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1973
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973