יום זה לישראל

יוֹם זֶה לְיִשְׂרָאֵל הוא פיוט הנהוג לשירו במסורת קהילות אשכנז כזמירות לסעודת ליל שבת, ונהוג כשיר לשבת גם בקהילות נוספות. מחבר הפיוט הוא רבי יצחק סלמה חזן, כפי שחתום בראשי החרוזים.

הפיוט זכה לחיבה ולאהדה רבה בקרב תפוצות עם ישראל. יהודי אשכנז נוהגים לפייטו בזמירות של ליל שבת, ובמסורת צפון אפריקה הוא מושר כשיר וזמרה ביום השבת. יהודי חלב מפייטים אותו בשירת הבקשות. לפיוט מספר לחנים, אחד מתוכם מושאל מלחנה של נעמי שמר לשיר העיר באפור.

 מחבר הפיוט 
האקרוסטיכון המקורי של הפיוט יום זה לישראל היה 'יצחק סלמה חזן'. משום מה, כמה חרוזים נפלו, ובמשך כמה מאות שנים היה חתום 'יצחק לח'. בתקופה מאוחרת, הרחיב משורר את השיר, כך שהחתימה נהפכה להיות 'יצחק לוריא חזק'. ולכן היו כאלו שייחסו את הפיוט (בטעות) לאר"י.

אך נחלקו החוקרים אם אכן האר"י כתבו כפי שמופיע בסידורים, או שהייחוס לאר"י מוטעה, ולמעשה חברו פייטן אחר. לדעת הרב ראובן מרגליות מדובר בסבו של האר"י ששמו זהה גם כן רבי יצחק לוריא בן שלמה.

בשנת ה'תרל"ח (1878) פרסם אפרים דיינארד מכתב יד שמחבר הוא המשורר יצחק חנדלי שחי במאה ה־15 בעיר כפא שבחצי האי קרים, ואחריו כתב זה חוקר הספרות ושירת ימי הביניים שמעון ברנשטיין.

אבל לדעת פרופ' טובה בארי מחבר הפיוט הוא יצחק סלמה.

 תוכן הפיוט 
מתאר את השבת, מצוותיה וחוקיה כמנחמות במנוחתן והמאירות את עם ישראל המתגעגע לארץ ישראל בעודו נמצא בגלות. כמו שביום שבת משורר עם ישראל לאלוהיו "קול רנה וישועה" כך גם הגאולה המובטחת לשומרי יום השבת. כמו יום השבת (בימי החול) טרם הגיעה לעם ישראל וטרם הופיעה בפניו וכי היא נראית כחיזיון עתידני הנראה לעין.

ביצועים לפיוט
 יום זה לישראל מקהלת שיר ושבח.
 יום זה לישראל יוסף קרדונר, כיסופים לשבת.
 יום זה לישראל גלעד פוטולסקי.

 לקריאה נוספת 
יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, אגרות שמואל, ירושלים תשפ"א, חלק ג, אגרת תתקה, עמ' 1500.

 קישורים חיצוניים 


 טובה בארי, ר' יצחק לוריא אשכנזי ובחינת מכלול השירים המיוחסים לו, פעמים 128, - עמודים 26-28 על מחבר הפיוט יום זה לישראל


הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:שירת הבקשות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון