יובל נח הררי

יובל נח הררי (נולד ב-24 בפברואר 1976) הוא היסטוריון ישראלי ופרופסור מן המניין בחוג להיסטוריה ב. מהאינטלקטואלים הישראלים הבולטים והמשפיעים ב. ספריו, "קיצור תולדות האנושות", "ההיסטוריה של המחר" ו-"21 מחשבות על המאה ה-21", תורגמו ל-65 שפות ונמכרו בכ־50 מיליון עותקים (נכון ל-2025).

ביוגרפיה
הררי נולד ב-1976 כבן הצעיר במשפחה יהודית בת שלושה ילדים וגדל בקריית אתא.
סביו וסבתותיו עלו ארצה מפולין, גרמניה ובוקובינה (כיום באוקראינה).

אביו, שלמה הררי, בלייברג בלידתו עבד כמהנדס בחברת "רפאל" והיה חובב היסטוריה. הסבא מצד אמו, פנינה הררי לבית לוטינגר, אברהם (ברונו) לוטינגר
 נולד בצ'רנוביץ, בבוקובינה (כיום צ'רניבצי באוקראינה). במהלך מלחמת העולם השנייה, כיהודי ארצישראלי הוא לחם בשורות צבא בריטניה באירופה. רעייתו פאני, לבית קוסובסקי, נולדה בהלברשטדט בגרמניה, במשפחה יוצאת פולין. אביו של הררי הוא אחיינו של המשורר אנדד אלדן ובן הדוד של האמנית והפעילה החברתית אשכר אלדן כהן.

הררי למד בכיתת מחוננים במרכז חינוך ליאו באק בחיפה והחל ללמוד היסטוריה ויחסים בין-לאומיים כבר בגיל 17, במסגרת העתודה האקדמית. הוא החל לשרת בחיל השריון, אולם שוחרר לאחר כמה חודשים בשל בעיה רפואית.

בשנים 1993–1998 למד לתואר ראשון ולתואר שני בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים. התזה לתואר השני עסקה בלוגיסטיקה ואספקה בימי הביניים. הוא עשה דוקטורט בג'יזס קולג'  שבאוניברסיטת אוקספורד, בהדרכתו של ד"ר סטיבן גאן (Gunn), בשנים 1998–2002. עבודת הדוקטורט עסקה בהשוואה של זיכרונות לוחמים מהמאות ה-15–16 לזיכרונות לוחמים מהמאה ה-20, וראתה אור כספרו הראשון. הוא השלים בתר-דוקטורט בהיסטוריה כעמית יד הנדיב בשנים 2003–2005.

הררי התמנה למרצה בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בשנת 2005, למרצה בכיר בקביעות בשנת 2008, ולפרופסור חבר בספטמבר 2014. בשנים 2003–2011 היה מתאם התוכנית להיסטוריה עולמית באוניברסיטה העברית. בנובמבר 2012 נבחר לחבר באקדמיה הצעירה הישראלית.

מחקריו עוסקים בעיקר בשלושה תחומים: היסטוריה צבאית של ימי-הביניים, ההיסטוריה של חוויית המלחמה, והיסטוריה עולמית.

נחשב מומחה גם בתחום האתיקה של בינה מלאכותית.

בשנת 2023 יצא נגד הרפורמה המשפטית, שאותה הגדיר כהפיכה משטרית המובילה את ישראל לדיקטטורה.

זכויות בעלי חיים
במהלך המחקר שערך בנושא המהפכה החקלאית והמהפכה התעשייתית לצורך כתיבת ספרו "קיצור תולדות האנושות", נחשף הררי ליחס האדם כלפי בעלי החיים והחליט לאמץ אורח חיים טבעוני. לטענתו, הכלכלה, החברה, הפוליטיקה והדת בנויות על ניצול בקנה מידה עצום של מיליארדי חיות משק, תוך הכחשת הסבל שלהן. הררי לוקח חלק בפעילויות התנועה לזכויות בעלי חיים: בדצמבר 2013 השתתף עם גארי יורופסקי בשני כנסים בנושא זכויות בעלי חיים שנערכו בתל אביב וברמת גן. במאי 2015 השתתף עם אלכס הרשאפט בכנס לזכויות בעלי חיים שנערך באוניברסיטה העברית.

עיסוק במדיטציה
בספרו "ההיסטוריה של המחר", בפרק התודות, מספר הררי כי הוא מודט ויפאסנה, משנת 2000, שיטה שלמד ממורו ס.נ. גואנקה (ספרו זה אף מוקדש לאותו מורה). הררי כותב שם "לא יכולתי לכתוב את הספר הזה בלי הניסיון והידע שרכשתי באמצעות תרגול ויפאסנה במשך כ-14 שנים". הררי השתתף בקורסים ויפאסנה בני 10 ימים, ואף בקורסים ארוכים בהרבה של עד 60 יום, בישראל ובעולם, והיום הוא מורה עוזר (Assistant Teacher) ומנחה קורסי ויפאסנה במרכזים המלמדים זאת על פי גואנקה. במאמר בנושא במוסף הארץ תוהה הררי "אולי יש מקום לרתום את הטכניקות הללו (מדיטציות שונות כגון ויפאסנה) לטובת המחקר המדעי של התודעה?". בעקבות כך אימץ הררי אלמנטים מהבודהיזם, בהם כפירה בקיום של נשמה ואני קבוע, ראיית הקיום כרצף של חוויות ותופעות ארעיות וחולפות ושימת דגש על אושר וסבל.

טרנס-הומאניזם
הררי הביע פעמים רבות תפיסות עולם, אשר יש המפרשים אותן כקרובות לטרנס הומניזם. זוהי גישה פילוסופית המנסה להבין ולהעריך את האפשרויות להתגבר על 'מגבלותיו הביולוגיות' של האדם באמצעות קדמה טכנולוגית, וחיבור בין גוף האדם למכונות.

בספרו, "קיצור תולדות האנושות" משנת 2011, כתב: "נכון הוא הדבר, שאין לנו עדיין היכולת להשיג זאת, אך ניכר שאין מכשול טכנולוגי בלתי-עביר, אשר ימנע מאיתנו לייצר בני-אדם עליונים (Superhumans). המכשולים המרכזיים הינם התנגדויות אתיות ופוליטיות, אשר האטו את המחקר בבני אדם. ולא משנה כמה משכנעים טיעונים אתיים אלה עשויים להיות, קשה לראות כיצד הם יוכלו לעצור בעדו של הצעד הבא לאורך זמן, במיוחד כאשר מה שעל השולחן הינו האפשרות של הארכת חיי אדם לנצח, כיבוש מחלות בלתי-ניתנות לריפוי, ושדרוג של יכולותינו השכליות והרגשיות".

בינואר 2018 נשא הרצאה בוועידה של הפורום הכלכלי העולמי, שכותרתה: "האם העתיד יהיה אנושי?". אותה שנה אמר באירוע של הפורום: "אנחנו אחד הדורות האחרונים של הומו-סאפיאנס. בדור הבא, אנחנו נלמד כיצד להנדס גופים ותודעות". בנובמבר 2019 בראיון לרשת החדשות CNN, אמר כי: "... הדבר החיוני ביותר לדעת בנוגע לחיים במאה ה-21, הוא שבני אדם הם כעת חיות הניתנות לפריצה". בכנס נוסף של הפורום הכלכלי העולמי, התייחס הררי לאחד מספריו, ואמר: "השאלה הפוליטית והכלכלית הגדולה של המאה ה-21, תהיה: בשביל מה אנו זקוקים לבני אדם? או לכל הפחות: בשביל מה אנו צריכים כל-כך הרבה בני אדם?".

באתר האינטרנט שלו הביע הררי את העמדה לפיה הוא "איננו טרנס-הומאניסט", גרס כי "אמירותיו בעניין פריצה לבני אדם נועדו להזהיר מפני מה שממשלות רודניות עלולות לעשות באמצעות טכנולוגיה מתקדמת", וחידד כי הוא מאמין "שלאפשר שדרוג של בני אדם באמצעות בינה מלאכותית הוא רעיון מסוכן".

יחסיו עם הפורום הכלכלי העולמי
הפורום הכלכלי העולמי מקדם בין השאר גם נושאים החשובים להררי, כגון המאבק במשבר האקלים וטבעונות. הררי הוא חבר בפורום הכלכלי העולמי,https://www.weforum.org/people/yuval-noah-harari מרבה להשתתף בכנסיו, ומשתף פעולה עם יוזמותיו של בעליו ומנכ"לו, קלאוס שוואב. בשנת 2020, תרם הררי כמיליון דולרים לארגון הבריאות העולמי, אשר פועל בשיתופי פעולה רבים עם הפורום הכלכלי העולמי.https://www.weforum.org/organizations/world-health-organization-whohttps://www.weforum.org/agenda/authors/world-health-organization

פעילות פוליטית
ביולי 2018 בביקור בלוס אנגלס החליט הררי לא לשתף פעולה עם הקונסוליה הישראלית בעיר, בנימוק שמבחינתו מדובר ב"זרוע ארוכה של מדיניות ממשלת ישראל אשר מגבילה את חופש התקשורת, הביטוי, היצירה והמחשבה", זאת כמחאה בין היתר על חוק הפונדקאות וחוק הלאום. בראיון עימו אמר הררי כי “הספרים שלי מצליחים לשנות לטובה את הדימוי של ישראל בקרב קהלים מגוונים, מסין ועד טורקיה. עם זאת, אני מעדיף שלא להופיע כנציג רשמי של ממשלת ישראל הנוכחית, מכיוון שעבודתי כחוקר וכסופר מושתתת על היכולת לחקור, לחשוב ולכתוב באופן חופשי, ואילו ממשלת ישראל הנוכחית מערערת באופן שיטתי ומכוון את חופש התקשורת, חופש הביטוי וחופש המחשבה בישראל".

בתחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה, הצהיר הררי על תמיכתו באוקראינה.

הררי פעיל במחאה נגד הרפורמה המשפטית ואף נאם בחלק מההפגנות שמלוות את המחאה. הוא מתח ביקורת חריפה על הציונות הדתית, שלדבריו פונה נגד ערכי הדמוקרטיה והשוויון ומובילה לחורבן הבית. ביולי 2023, פרסם מאמר דעה ובו כתב, בתמצות עיקרי הדברים, כי "הממשלה קרעה את העם לגזרים", "יש לייצר חוזה חברתי חדש כי החוזה החברתי הנוכחי בישראל מת", "צריך לכונן אספה לאומית חדשה במקום כנסת ישראל הנוכחית", ונכון "לעצור את כל התהליכים במדינה עד שהדברים הללו יתרחשו". מספר ימים לאחר מכן, התראיין להסכת של לקס פרידמן, בו נשאל בנוגע לדעותיו על בנימין נתניהו. בראיון זה חזר על הטענות ממאמר הדעה שפרסם זמן קצר קודם לכן. כן הוסיף, בתמצות עיקרי תשובותיו: "הם (חברי הממשלה) מנסים בגלוי להשיג כוח בלתי-נדלה, ומדברים בגלוי על כך שמן העת שיהיה להם את (הכוח) הזה, הם ייקחו את זכויותיהם של ערבים, של חברי הקהילה הגאה, של נשים, של יהודים חילונים... לכן יש מאות אלפי ישראלים ברחובות... אני הולך לרבות מן ההפגנות הללו... אם ישראל, כמעצמה גרעינית, תהפוך לדיקטטורה פונדמנטליסטית, הדבר יכול להצית אש במזרח התיכון... מדוע חברות פרטיות שובתות? אין לכך תקדים. זה נובע מההבנה שהצלחה כלכלית לא תסייע לנו תחת דיקטטורה משיחית...".

ביולי 2024 הררי היה אחד הנואמים המרכזיים בכנס ארגוני השלום בהיכל מנורה שם אמר "מלחמה איננה חוק טבע, היא בחירה אנושית. אפשר לבחור אחרת, ולהתחיל לעשות שלום. כל המלחמות הובילו אותנו אל התהום. הגיע הזמן לתת הזדמנות נוספת לשלום".

 עיסוקים אחרים 
ב־2019 יובל נח הררי ובעלו, איציק יהב, ייסדו את סאפיינשיפ, חברה הפועלת לקידום שיתוף פעולה בינלאומי. החברה מתמקדת במחקר, חינוך ופרסום ניירות עמדה בנוגע לאתגרים גלובליים. משרדי החברה נמצאים בישראל ובאנגליה. מנכ"לית החברה מאז היווסדה היא נעמה אביטל. לאחרונה השיקה סאפיינשיפ גם עמוד אינסטגרם באנגלית.

בדצמבר 2024 יצא לאור אלבומו התשיעי של הזמר הישראלי עברי לידר, "חלק לא נפרד מאחרים", בו הררי משתתף ברצועה "אלוהים שלי 2.0".

ביולי 2025 חצה ערוץ האינסטגרם של הררי את רף מליון העוקבים.

חיים אישיים
יובל נח הררי נשוי לאיציק יהב, בעבר מפיק מופעי תיאטרון וכיום מנהלו האישי. השניים נישאו בקנדה. מתגוררים בכרמי יוסף.
הוקרה
 הררי זכה בפרס "מונקאדו" למאמרים על היסטוריה של החברה להיסטוריה צבאית.
 פעמיים (ב-2009 וב-2012) זכה בפרס פולונסקי למקוריות ויצירתיות במדעי הרוח שמעניקה האוניברסיטה העברית.
 ספרו "קיצור תולדות האנושות" זכה בפרס הספר האקדמי של השנה של איגוד המוציאים לאור האקדמיים הבריטי.
 ספרו "ההיסטוריה של המחר" זכה בפרס הנדלזבלאט שמוענק בגרמניה לספר כלכלי משפיע ומעורר מחשבות ובפרס "הספר החכם של השנה" של האוניברסיטה היגלונית.
 ספרו "21 מחשבות על המאה ה-21" כובד כספר הידע של השנה על ידי כתב העת הגרמני Bild der Wissenschaft.
 בשנת 2015 זכה בפרס סטימצקי, המחולק לסופרים שספריהם היו הנמכרים ביותר בשנה החולפת.
 בשנת 2018 היה מועמד לפרס יאן מיכלסקי, על ספרו "ההיסטוריה של המחר".
 בשנת 2019 קראו האסטרונומים הפולנים מיחאי זוינובסקי (Michał Żołnowski) ומיחאי קוסיאק (Michał Kusiak) אסטרואיד על שמו - (495287) Harari.

ספריו
קיצור תולדות האנושות – יצא לאור בשנת 2011 בהוצאת דביר. הספר סוקר את מהלך ההיסטוריה האנושית מהופעת האדם ועד ימינו, תוך התמקדות בנקודות המפנה החשובות ותהליכי המפתח של ההיסטוריה. הספר זכה להצלחה עולמית, תורגם לכשלושים שפות ומכר כשמונה מיליון עותקים. עתיד לשמש בסיס לפרויקט דוקומנטרי, אותו יביים אסיף קפדיה  ויפיק רידלי סקוט. המחזה צעד – תמונות מחיי המין האנושי נכתב בהשראת הספר על ידי צבי סהר. ההצגה הועלתה על ידי אנסמבל עיתים בקאמרי ביולי 2023.
ההיסטוריה של המחר – יצא לאור במרץ 2015 בהוצאת דביר. הספר חושף את האמונות והסיפורים שעיצבו את חיינו. הספר זכה בפרס יאן מיכלסקי.
21 מחשבות על המאה ה-21 – יצא לאור באוגוסט 2018, בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר. הספר מאגד מספר מאמרים, חלקם מבוססים על מאמרים שפורסמו כבר בעבר, ודן בסוגיות הטכנולוגיות, הפוליטיות, החברתיות והקיומיות של המין האנושי בהמשך המאה ה-21.
תולדות האנושות / היסטוריה מאוירת – ספר בשני חלקים, החלק הראשון יצא לאור באוקטובר 2020 והחלק השני יצא במרץ 2022 בהוצאת כנרת זמורה ביתן. הספר הוא גרסת קומיקס דיגיטלית המציגה את התפתחותו של האדם בכל רחבי כדור הארץ. זהו מסע הרפתקני אל העבר.
היצורים שלא עוצרים: איך בני האדם השתלטו על העולם – ספר מאויר וצבעוני, לילדים ונוער. יצא לאור באוקטובר 2022 בהוצאת דביר.
נקסוס - קיצור תולדות המידע, מתקופת האבן לבינה המלאכותית - ספטמבר 2024 בהוצאת דביר.

 Renaissance Military Memoirs: War, History and Identity, 1450-1600
הספר "Renaissance Military Memoirs: War, History and Identity, 1450-1600" ("זכרונות צבאיים מתקופת הרנסאנס: מלחמה, היסטוריה וזהות") יצא לאור בשנת 2004 בהוצאת Boydell & Brewer. הספר מבוסס על עבודת הדוקטור של הררי.

 Special Operations in the Age of Chivalry, 1100-1550
הספר "Special Operations in the Age of Chivalry, 1100-1550" ("מבצעים מיוחדים בעידן האבירות") יצא לאור בשנת 2007 בהוצאת Boydell & Brewer.
הספר מתאר את המבצעים המיוחדים בימי הביניים, כגון התנקשויות, חטיפות, פעולות חבלה והסתננויות. הוא מנסה להראות שהם מילאו תפקיד מכריע בעולם המלחמה של ימי הביניים ולעיתים היטו את הכף במערכה או במלחמה.

 The Ultimate Experience: Battlefield Revelations and the Making of Modern War Culture, 1450-2000
הספר "The Ultimate Experience: Battlefield Revelations and the Making of Modern War Culture, 1450-2000" ("החוויה האולטימטיבית: התגלות בשדה הקרב ויצירתה של תרבות המלחמה המודרנית, 1450–2000") יצא לאור בשנת 2008 בהוצאת Palgrave-Macmillan. הספר עוסק במקום של חוויית הפרט בתרבות המלחמה המערבית, ובוחן את הצורה שבה אנשים חווים מלחמה וחושבים עליה. הוא מתאר את היווצרותה של תרבות המלחמה המודרנית.

 הערכת פועלו 
ספרו של יובל נח הררי, קיצור תולדות האנושות, נבחר על ידי נשיא ארצות הברית לשעבר ברק אובמה כאחד הספרים החשובים לקריאה והוא השווה אותו לביקור שלו בפירמידות של גיזה.

דורג במקום השני ברשימת עשרת ההיסטוריונים המשפיעים ביותר כיום על ידי האתר academicinfluence.com.

 ביקורת 
יש המותחים ביקורת על הררי בשל קביעות שאינן מבוססות ולעיתים אף סותרות את הקונצנזוס המדעי, ומצביעים על כשלים וסתירות פנימיות בשיטתו או בכתביו.

הפילוסוף פרופסור מאיר בוזגלו מבקר חלק מהקביעות של הררי וטוען כי יש בספר תיאורים חדים ואף מבריקים, אולם לעיתים הם אינם עומדים בפני הביקורת, כמו הטיעון כי "ביסוד הפוליתיאיזם עומדת תפיסה מטפיזית האומרת שיש אל יחיד אדיש", או ההגדרה של אושר וסבל כמאזנים שונים של תחושות גופניות, וכן בדוגמאות נוספות. עם זאת, בוזגלו ממליץ לקרוא את ספריו של הררי, משום שיש בהם הרבה אינפורמציה, הרבה מאוד תובנות מרתקות, מעוף ובעיקר עניין.

הכלכלן ד"ר אורי כץ טוען כי כתיבתו של הררי בנושאים כלכליים לוקה בבורות, חוסר הבנה ותקיפת אנשי קש. כך למשל תיאורו לגבי מקורות המהפכה התעשייתית עומד בסתירה מוחלטת לספרים ולמאמרים של בכירי החוקרים בהווה ובעבר, ובניגוד ל"עשרות ספרים עבי כרס" שנכתבו בנושא.

ד"ר משה רט כתב כי "למרבה הצער, עיון בספריו מגלה שההילה שנקשרה לאיש רחוקה מאוד מלהיות מוצדקת. ספריו ומאמריו של הררי מלאים בכשלים, שגיאות, סתירות עצמיות וחוסר הבנה מביך של רבים מהנושאים עליהם הוא כותב" וכי "מאמרו של הררי (בנוגע לתרומה השולית של היהדות לאנושות) לוקה בכשלים לכל אורכו". ביחס למאמר זה כתב הרב והפילוסוף מיכאל אברהם כי "יובל נח הררי לא מאכזב. כל כך הרבה שטויות, דמגוגיה, הנחות המבוקש והנחות לא מבוססות, במאמר אחד. זה קשקוש שהוא אפילו יותר מרוכז מאשר בספריו".

הרב חיים נבון כתב כי "שני ספריו של יובל נח הררי ("קיצור תולדות האנושות" ו"ההיסטוריה של מחר") הם פרויקט מרשים של היסטוריה ופילוסופיה, אך בכמה סוגיות אנושיות מרכזיות נראה שהאידאולוגיה גוברת על האמת".

קו ביקורת נוסף מתמקד בכך שהררי מציג את מצבו של המין האנושי כיום דרך עדשה צרה של אתוס אינדיבידואליסטי נאו-ליברלי. דני גוטוויין קובע שספרו של הררי "21 מחשבות על המאה ה-21" מציג עמימות מכוונת שנמנעת מלבקר את מוקדי הכוח ואת השיח שאותו הם מקדמים: "הוא מפקיע סוגיות אלה מהקשריהן החברתיים, מציג אותן כבלתי פתירות מבחינה פוליטית והופך את ההתמודדות אתן לעניין אישי". בדומה לגוטוויין, גיל חיזי טוען שהפרשנות שהררי מציג למגפת הקורונה ממשיכה להציב במרכז את יחסו של הפרט אל טכנולוגיות המידע, בהמשך לנטייתו של הררי להמעיט את הדיון בנושאי רווחה, התאגדויות חברתיות ותפיסות עולם תלויות תרבות. תומר לביא מוסיף ומזהיר שעל פי תורתו המוסרית של הררי, היחיד עסוק בזכויותיו הפרטניות ונמנע מלהתחייב לחמלה לשאר בני המין האנושי.

בעקבות הסכמתו להשמטת ביקורת על שלטון פוטין בתרגום לרוסית של ספרו "21 מחשבות על המאה ה-21", נשמעה טענה שהררי בגד בערכים שהוא עצמו מטיף להם. הררי השיב לביקורת זו שללא הסכמתו לשינויים מעטים בספר, הוא לא היה מאושר לפרסום ברוסיה. הוא הוסיף שרוסיה היא מדינה לא דמוקרטית והוא לא היה מוכן לשנות את הרעיונות והמסרים המרכזיים, אך כדי שהספר ייצא לאור ברוסיה, הוא היה מוכן לשינוי הדוגמאות. הוא ציין, "אני חושב שהתשלום של שינוי דוגמאות ספורות שווה את הרווח של הגעה לקהל הרוסי".

פרופ' אריה אלדד כתב כי "השטחיות המובנית, המכוונת בכתביו של הררי, היא שתרמה לפרסומו העצום. מומחים בהיסטוריה, בפרה־היסטוריה ובארכאולוגיה טחנו את חיבוריו לעפר דק - והוכיחו כי טיעוניו רצופי טעויות ומסקנותיו אינן מבוססות... ההיסטוריון הררי מדבר כמלכת יופי שזה עתה נבחרה, המבטיחה לפעול להשכנת שלום עולמי, כמו ג'ון לנון, המבטיח שאם רק נעז לדמיין - העולם יהיה מושלם. לא יהיו מדינות והרג ורכושנות. האם הוא לא למד דבר על הכוחות המניעים בני אדם?"

 קישורים חיצוניים 





 סרטונים

 יובל נח הררי, היסטוריה עולמית, 25 הרצאות מצולמות שהועברו במסגרת תוכנית 'אבני פינה' של האוניברסיטה העברית 
  יובל נח הררי בריאיון מיוחד ל"אולפן שישי" 10.03.23
 הרצאות TED של יובל נח הררי
ראיונות
 קובי מידן, ריאיון עם יובל נח הררי בתוכניתו "חוצה ישראל", דצמבר 2011, חלק א', חלק ב'

 קובי מידן, ריאיון עם יובל נח הררי בתוכניתו "חוצה ישראל", מאי 2015, חלק א', חלק ב'
 ריאיון עם יובל נח הררי, בידיעון האוניברסיטה העברית בירושלים, נובמבר 2011 
 ריאיון עם יובל נח הררי באתר "הגורם האנושי"






ממאמריו
 טרור מהו? מימי-הביניים ועד למאה העשרים ואחת, זמנים 108, סתיו 2009








 האלים השתגעו, באתר בית אבי חי, 16 בינואר 2014










ביקורות







הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים צבאיים ישראלים
קטגוריה:היסטוריונים של ימי הביניים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: היסטוריה
קטגוריה:חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:אתאיסטים ישראלים
קטגוריה:טבעונים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:זוכי פרס סטימצקי
קטגוריה:בוגרי מרכז חינוך ליאו באק
קטגוריה:חוקרים להט"בים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס יאן מיכלסקי
קטגוריה:כרמי יוסף: אישים
קטגוריה:היסטוריה גדולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976