חסידות קשאנוב

חסידות קשאנוב הייתה חסידות גליציאנית, ענף מחסידות צאנז. האדמו"ר הראשון בחסידות היה רבי דוד הלברשטאם בנו של רבי חיים הלברשטאם בעל ה"דברי חיים" מצאנז. רוב החסידים נהרגו בשואה וכיום צאצאי האדמו"רים משמשים באדמו"רות אך ללא קהילות חסידים.

תולדות החסידות
רבי דוד הלברשטאם נולד ברודניק בשנת תקפ"א. בזיווג ראשון נישא לעכסה גיטל בת הרב יוסף זאב מטרניגרד ממנה נולדו לו שני בניו הגדולים. בזיווג שני נישא ללאה זיסל צינץ נכדת בעל ה"יד הקטנה". היה נחשב לגאון ותלמיד חכם. היה תלמידם של אביו, של רבי צבי הירש מרימנוב ושל רבי ישכר בר מרדושיץ. כיהן ברבנות בקשאנוב ומשנת תרל"ו החל לשמש באדמו"רות. נפטר בכ"ה באלול תרנ"ד. בניו היו רבי יוסף זאב הלברשטאם, רבי אריה לייבוש הלברשטאם מדוקלה, רבי משה הלברשטאם (ת"ר - ה' באדר תרע"ה; חתנו בזיווג ראשון של הרב ישראל אלימלך אונגר מדומברובה, ובזיווג שני של שרה שיינא בתו של הרב מרדכי שניאור זלמן שניאורסון רב בזיטומיר) ורבי נפתלי הלברשטאם.

הדור השני
בני רבי דוד הלברשטאם;
 רבי יוסף זאב הלברשטאם (תקצ"ז - כ"ג באלול תרכ"ב) כיהן כאדמו"ר בקשאנוב. סבו רבי חיים מצאנז שבחו ואמר עליו שהוא יחיד במידת ההשתוות. היה חתנו של רבי מנחם מנדל מגלגוב
 רבי נפתלי הלברשטאם (תר"י - כ"ט בתמוז תרפ"ג) שימש ברבנות קשאנוב יחד עם אחיינו רבי יוסף אלימלך בן אחיו רבי משה, ומשנת תרס"ח כרב יחיד. היה חתנו של הרב אברהם יהושע השיל קצעלנבויגן רב בטלוסט ובזיווג שני (ממנה נולדו ילדיו) של בתו של רבי משה הגר מרדוביץ
 בנו רבי מנחם מנדל הלברשטאם (תר"מ-תש"ג) מילא את מקומו ברבנות עד הרצחו בשואה והיה הרב האחרון בקשאנוב

חתניו של רבי דוד הלברשטאם היו;
 הרב אלעזר ויסבלום מריישא (נכד רבי אלימלך מליז'נסק)
 רבי יחיאל הורוביץ (מפאקשווניץ)
 הרב משה יוסף טייטלבוים (מאויהל)
 הרב שלום שפירא מפשיטיק (בנו של רבי יעקב יצחק שפירא מבלנדוב)
 הרב שמעון אלתר תאומים-פרנקל רב בפדגרוזה

המשך השושלת
בניו של רבי יוסף הלברשטאם כיהנו ברבנות ובאדמו"רות;
רבי אהרן הלברשטאם (תרכ"ה - כ"ו בניסן תש"ב) בביאלה (-כיום חלק מביליץ). היה חתנו של רבי אלתר דוד מוואלברום. לא היה אדמו"ר רשמי אך התנהג בגינוני אדמו"רות. היה תלמידם של דודו רבי יחזקאל שרגא משינובה ושל רבי יהושע רוקח מבעלז. היה נחשב לתלמיד חכם גדול. היה ראש ישיבה ופוסק הלכה. חיבר ספר בשם "מגד שמים".
בנו רבי מנחם בן ציון רוטנברג-הלברשטאם (תרמ"א - כ"ג בניסן תשי"ז). גדל אצל סבו רבי אלתר דוד והוסמך על ידו לאדמו"רות וכיהן בוודיסלב (שם היה חתן של רבי אברהם חיים רוטנברג רב העיר) ולאחר מכן בארצות הברית שם כיהן כ"ראש אגודת האדמו"רים בארצות הברית"
רבי נפתלי הלברשטאם (בערך תרכ"ט - כ"ט באייר תרפ"ט) הירש כיהן כאב"ד גלוסק ואדמו"ר בפיקלו הסמוכה לצאנז. היה חתנו של רבי משה רוקח מקארוב (בנו של השר שלום)
רבי אריה לייביש הלברשטאם (בערך תר"מ - א' בחשוון תרצ"ה) ממלא מקום אביו
רבי מנחם מנדל הלברשטאם ממלא מקום אביו
רבי אשר מאיר (תרי"ח-בערך תרצ"ה) בבוכניה. כיהן ברבנות בחיי רבי חיים מצאנז והיה תלמידו. התפרסם כצדיק גדול
רבי יהושע הלברשטאם (תר"מ - תש"ג) מילא את מקום אביו. נרצח בשואה

בניו של רבי משה הלברשטאם כיהנו כולם במשרות רבנות באזור;
 בנו השני רבי ברוך הלברשטאם (תרל"ה - י"א בתשרי תרע"ז, חתן רבי אברהם חיים השני מלינסק) כיהן בקשאנוב
 אחד מחתניו היה רבי חיים יהושע הלברשטאם בנו של רבי בן ציון הלברשטאם מבאבוב שכיהן כרב בבאבוב
 בנו רבי ברוך דוד הלברשטאם (י"א אדר תרצ"ו - י"ד אייר תשפ"ב) כיהן ברבנות בבית המדרש סארוואש בבורו פארק
 בנו רבי משה יהושע מילא את מקום אביו
בנו רבי יעקב יוסף הלברשטאם מכהן באדמורות בבורו פארק
בנו רבי חיים יהושע הלברשטאם מכהן באדמו"רות בקהילת סטמר מונסי

החסידות אחרי השואה
רבי דוד הלברשטאם (י"ג באדר תרנ"ז - י"א בתמוז תשמ"ו), בנו השני של רבי ברוך בן רבי משה בן רבי דוד כיהן כאדמו"ר מקשאנוב בארצות הברית.

בניו היו:
רבי משה הלברשטאם (תרפ"ג -כ"ו בתשרי תשע"א) האדמו"ר מקיוויאשד בוויליאמסבורג. חתנו של רבי אלעזר שפירא מקיוויאשד.
רבי יצחק מרדכי הלברשטאם, ממלא מקום אביו. חתן רבי בעריש לויפער (אב"ד אוהל תורה דז'יקוב וחתן רבי יוסף פנט מדעש.
בנים נוספים: הרב צבי אלימלך הלברשטאם חתן רבי חי יצחק טברסקי מרחמסטריווקא ארצות הברית והרב ברוך נתן חתן רבי מרדכי שטיין מפאלטישאן, רב חסידות סאטמר (ר' זלמן לייב) בלונדון.
חתניו: הרב אהרן צבי רומפלר משפיע חסידי בירושלים, הרב ליפא טייטלבוים בנו של הרב אהרן טייטלבוים מאוהעל, רבי יצחק יוחנן הגר אדמו"ר מויז'ניץ וויליאמסבורג, הרב ברוך אברהם פרידמן דומ"צ בית כנסת סאטמר רח' הריסון בוויליאמסבורג ובנו של הרב ישראל חיים מנשה).
רבי שרגא פייבל, מילא את מקום אביו באדמו"רות קשאנוב בבורו פארק.
בנו רבי שמואל חיים ממלא את מקומו.
בנו השני רבי ברוך אברהם מכהן כרב בית המדרש קשאנוב בוויליאמסבורג.
חתניו הם ר' בן ציון אברהם הלברשטאם אב"ד בית אברהם פאקשיווניץ בפלטבוש, רבי יוסף מרדכי אייכנשטיין (בן רבי יצחק אייזיק מקיוויאשד) והרב משה קופלמן מלפנים ראש ישיבת לוצרן בשווייץ וכהיום בקענווי איילענד.
רבי ברוך נתן, חתן רבי אורי מקנייהניטש.
רבי שרגא פייבל, נפטר בצעירותו.
רבי אברהם, מכהן כרב בית המדרש "מנחת חינוך - טארטיקוב".
חתנו הרב חיים דוד בלום ר"מ ומשפיע בישיבת באבוב בבורו פארק.

גזע דוקלא
רבי אריה לייבוש (תקצ"ח - אדר א' תרס"ח) בנו של רבי דוד מקשאנוב היה חתנו של דודו זקינו רבי אביגדור הלברשטאם מדוקלא (אחיו של ה"דברי חיים" וחתנו של רבי אברהם חיים הורוביץ מלינסק) וכיהן כרב ואדמו"ר בדוקלא. בנו רבי מנחם מנדל, חתנו של דודו זקינו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא מילא את מקומו. נפטר בכ"א באדר ב' תרפ"ו.

רבי חנה הלברשטאם בנו של רבי מנחם מנדל כיהן בקולשיץ. היה אדמו"ר מפורסם ורבים מחסידי צאנז הסתופפו בצילו. היה קנאי גדול. חיבר מספר קונטרסים (נדפסו בספרו דברי חנה). בין תלמידיו היו רבי יעקב לייזר מפשעווארסק ורבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מקלויזנבורג. רבי שלמה הלברשטאם מבני ברק מכונה כיום האדמו"ר מקולשיץ.

בניו האחרים של רבי מנחם מנדל היו רבי דוד אדמו"ר בטשעבין, רבי חיים ברוך אב"ד פריסטוק ורבי יחזקאל שרגא אב"ד דוקלא.

לקריאה נוספת
 יצחק אלפסי, החסידות, 1977, עמ' 190–194.

הערות שוליים

קטגוריה:חסידות צאנז
קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:חסידות במערב גליציה