המבדיל בין קודש לחול

הַמַּבְדִּיל בֵּין קוֹדֶשׁ לְחוֹל הוא שמו של פיוט, המושר לאחר הבדלה במוצאי שבת בקרב קהילות רבות בעם ישראל. בנוסף, קיים פיוט המשך למוצאי יום הכיפורים. זהות מחבר הפיוט אינו ידועה.

מחבר הפיוט

כותב הפיוט אינו ידוע, בראשי תיבות (אקרוסטיכון) של הבתים מופיע השם יצחק הקטן, ונראה שמקורו קדום ביותר. פרופסור יונה דוד מצא שיר דומה לזה כסליחה לרבי יצחק אבן גיאת בקובץ שיריו, אך ייחוס זה גם לא אושר.

במחזור ויטרי כבר מופיע פיוט זה, והוא אף מוזכר כבר בספרו של המרדכי" מהראשונים.

חלקו השני של הפיוט המתחיל במילים "א-ל פודה" נכתב ככל הנראה על ידי מחבר אחר, ואת החלק האחרון שמוסיפים במוצאי יום כיפור רבים מייחסים לאר"י הקדוש.

זמן אמירתו

בתפוצות ישראל נהוג לזמר את חלקו הראשון במוצאי שבת לאחר הבדלה. וכך כתב החת"ם סופר שמנהגו לזמר פיוט זה במוצאי שבת כפי המנהג, אך הוא משער מתוכן הפיוט שנתקן לאומרו במוצאי יום כיפור בלבד.

ואכן במרדכי מזכיר את הפיוט, וכותב לאומרו במוצאי יום כיפור שחל בשבת:

וכן נוהגים בחלק מהמקומות לאומרו רק במוצאי יום כיפור שחל בשבת.

בקצת קהילות נוהגים לזמר במוצאי שבת גם את חלקו השני (א-ל פודה...), ואת החלק נוסף - במוצאי יום הכיפורים.

בחלק מקהילות האשכנזים אומרים את הבית הראשון של הפיוט כחלק מהסליחות של תפילת נעילה אם יום הכיפורים חל בשבת.

שיבושים ונוסחאות נוספות 

ישנם פקפוקים על מקוריות הנוסח "כספנו ירבה כחול". ואכן במחזור ויטרי ובסידורים בנוסח הספרדים הנוסח "זרענו ירבה כחול" ללא המילה כספנו.

טענה נוספת היא שלשון הפיוט, כפי הנראה, מבוסס על הפסוק  שבו לא מוזכר ריבוי כסף וזהב.

בחתם סופר העיר כי הנוסח המופיע בסליחות היה 'כספינו וזרעינו' אך בסידורים שינו הנוסח בטענה שאין להקדים את הבקשה על כספינו קודם בקשה על זרעינו. לדעת החתם סופר מחבר הפיוט הקדים זאת מחמת אילוץ החרוז.

הצעות חלופיות למקור לנוסח כספנו הובאו מהפסוק או מהפסוק.

וכך העיר הרב שם טוב גאגין בספרו 'כתר שם טוב':

בשם הגר"א הובא תיקון של "זרענו ושלומנו ירבה כחול" על שם "שלום רב".

בדור האחרון היו ששינו במכוון את הנוסח כדי להתאים אותו לתקופה.

תוספת לפיוט
מלבד הפיוט המוכר, ישנו חלק נוסף שייתכן שהוא ממחבר אחר מתקופה מאוחרת יותר, ובקהילות שונות נוהגים להוסיפו:

נוסח למוצאי יום כיפור

בסידור האר"י מופיע פיוט דומה לפיוט זה, כשהוא מייחדו למוצאי יום הכיפורים. למעשה פיוט זהה כמעט נזכר כבר במחזור ויטרי, כהמשך לפיוט בתחילת פיוטי מוצאי שבת.

יש שכתבו שאכן היו שני פיוטים, אחד התחבר למוצאי שבת, והוא הפיוט הראשון והארוך יותר, ואילו פיוט זה, הקצר, התחבר למוצאי יום כיפור שחל בשבת, ועל פיוט זה התכוון המרדכי ". כן העירו שלפיוט זה התכוון בספר עמק ברכה שהובא בחתם סופר:

וזה לשון הפיוט כפי שמופיע בסידור האר"י:

כאמור, בבית האחרון בנוסח המקורי מופיע 'וברכושם אלקיכם', לדעת החתם סופר יש להגיה 'ובראשם אלקיכם', אחרים כתבו שאין צורך להגיה, ונשמט רווח בין המילים "וברכו שם אלקיכם".

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים למוצאי שבת
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון