שמואל ברקוביץ

שמואל "שְמֶלֶק" ברקוביץ (נולד ב-14 בפברואר 1947, בירושלים) הוא דוקטור למשפטים, מומחה בנושא המקומות הקדושים לדתות השונות בישראל מבחינה היסטורית, דתית, מדינית ומשפטית, ומומחה לענייני ירושלים. הוא מרצה, חוקר ויועץ בנושאים הנ"ל, וגם מדריך סיורים בירושלים. בנוסף, הוא עורך דין, ובעל משרד עורכי דין בירושלים, העוסק בעיקר בתחום האזרחי, כולל הופעות בבתי משפט.

ביוגרפיה
שמואל ברקוביץ נולד בירושלים, כבנם היחיד של שאול וטובה ברקוביץ שעלו לארץ מפולין וליטא בהתאמה, ממניעים ציוניים. אביו של ברקוביץ היה מפקד בית"ר בעיירה איישישוק בליטא, עלה לארץ בשנת 1930, עבד בייבוש ביצות ובסלילת כבישים ולחם בשורות האצ"ל לפני קום המדינה. לאחר קום המדינה התפרנס מסוכנות למכירת דבקים וכימיקלים. היה חבר מרכז הליכוד. אמו של ברקוביץ עלתה בגפה לישראל בשנת 1936, והייתה דמות מרכזית בחייו.

ברקוביץ גדל בשכונת נחלאות ובשכונת רחביה בירושלים, והתחנך בבית הספר "הגימנסיה העברית" בשכונת רחביה בירושלים. שיחק כדורגל בקבוצת הנוער של בית"ר ירושלים. בנעוריו היה פעיל בולט בתנועת הצופים בירושלים: מדריך, חבר משלחת הצופים לתנועת "יהודה הצעיר" בארצות הברית, מרכז וראש שבט מודיעין - צופי ירושלים. הוא יזם וקבע את סדרי טקס ערב יום הזיכרון של שבט "מודיעין" באתר ההנצחה לנספי פלוגת ההובלה היהודית 462 בצבא הבריטי, בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים, טקס שמתקיים באותה מתכונת מ-1966 עד היום.

את רוב שירותו הצבאי עשה בחיל ההנדסה הקרבית. לאחר סיום שירותו הסדיר, התנדב לקורס קצינים קרביים וחזר לשרת כמפקד פלוגה מבצעית ביחידתו. הוא סיים את שירותו בצה"ל בדרגת רס"ן. לחם במלחמת ששת הימים, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת ההתשה, מלחמת לבנון הראשונה ובאינתיפאדה הראשונה.

למד בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, במחזור הראשון בהר הצופים, וסיים את התואר הראשון בהצטיינות וכתלמיד המצטיין של מחזורו בשנת 1971. הוא הוסמך כעו"ד בפברואר 1973.הוא המשיך לתואר שני ועבר למסלול הישיר לדוקטורט. סיים את התואר השלישי בהצטיינות יתרה בשנת 1978. נושא עבודת הדוקטורט היה: "המעמד המשפטי של המקומות הקדושים בארץ ישראל".

 פעילות מקצועית 
ברקוביץ עובד כעורך דין מאז שנת 1973 ועד היום (נכון ל-2025), בעל משרד עורכי דין העוסק בתחום המשפט האזרחי, ומתמחה בנזיקין, עבודה, ליקויי בנייה, חוזים, נדל"ן, סכסוכי ירושה, צוואות, חוזים, משפט מסחרי והופעות בבית המשפט בנושאים האלה.

עבודת הדוקטורט של ברקוביץ, "המעמד המשפטי של המקומות הקדושים בארץ ישראל", שימשה כמסמך עזר חשוב לצוות הישראלי בשיחות השלום בין ישראל לבין מצרים, בשנת 1978, בקמפ דייוויד שבארצות הברית. צוות המשא ומתן של ישראל בוועידת קמפ-דייוויד השנייה (יולי 2000), התייעץ עם פרופ' רות לפידות וד"ר ברקוביץ בקשר לסעיפים של מתווה קלינטון, הנוגעים להצעה להסדר שלום בירושלים ובהר הבית.

בשנים 2003–2013 ייעץ לראש הממשלה אריאל שרון ולחברי ממשלה נוספים בנושאים שונים כגון: זיהויה וקדושתה של מערה בוואדי ג'וז במזרח ירושלים כמערת הרמב"ן, אחריותה של ממשלת ישראל לבניית גשר המוגרבים המוביל להר הבית, מעמדו המוזנח של ה"כותל המערבי הקטן", וחובתם של רב הכותל ושל השר לשירותי דת לטפל באתר הזה כב"מקום קדוש", כחלק בלתי נפרד של הכותל המערבי המוכר.

בשנים 2003–2006 היה חבר בצוות מחקר של מכון ירושלים לחקר ישראל, אשר גיבש מספר חלופות להסדר שלום בירושלים ובהר הבית, והגיש אותן בכתב לראש ממשלת ישראל.

בשנים 2006–2007 ייעץ לעמותת "מרכז שמעון ויזנטל", הבונה את מוזיאון הסובלנות בשכונת ממילא בירושלים, בעניין מעמדו המשפטי בהלכה המוסלמית של בית הקברות המוסלמי לשעבר בשכונת ממילא, בירושלים, אשר בתחומו נבנה מוזיאון הסובלנות. חוות הדעת, שכתב ברקוביץ בנדון, ואשר שללה את מעמדו של המתחם הנדון כ"בית קברות מוסלמי" לפי פסיקת חכמי האסלאם, הוגשה לבית המשפט העליון, וסייעה לדחיית העתירה שהגישו המוסלמים נגד בניית המוזיאון.

בעקבות מינוי מבקר המדינה לחקור את פעילות הרשויות השונות בעקבות הפגיעות החוזרות ונשנות של הפלסטינים בעתיקות בהר הבית, הגיש לו ברקוביץ, ב-15 בינואר 2008, דו"ח מקיף בנושא זה. הדוח הזה שימש בסיס לביקורת החריפה שמתח מבקר המדינה, בדוח המסכם שלו בנידון, על פעולות הרשויות הישראליות בהר הבית, שהוגש לוועדת הכנסת לביקורת המדינה בסוף שנת 2010.

בשנים 2009–2010 ייעץ ברקוביץ לעדה הנוצרית הארמנית בעניין סדרי טקס "האש הקדושה" בשבת האור, בכנסיית הקבר שבעיר העתיקה בירושלים, והמחקר ההיסטורי–המשפטי שכתב בנידון הוגש לבג"ץ ולממשלת ישראל, וסייע ליישוב הסכסוך בין הארמנים לבין היוונים האורתודוקסים לגבי הטקס הזה.

ברקוביץ היה חבר הנהלת "הוועד הציבורי למניעת הרס העתיקות בהר הבית" במשך 14 שנה (2000–2014). בוועד הזה חברים אישי ציבור מכל קצווי הקשת הפוליטית. הוועד פעל לשכנע את ממשלת ישראל ואת משטרת ישראל להפסיק את הפגיעות החוזרות ונשנות של הפלסטינים בעתיקות הר הבית, ולפקח בקפדנות על העבודות הפלסטיניות באתר הקדוש.

בשנת 2015 הזמין הנשיא ראובן ריבלין את ברקוביץ לשלוש פגישות ייעוץ: הראשונה בעניין תנאי החיים במזרח ירושלים, השנייה בעניין הר הבית והשלישית בעניין היחסים בין ישראל לבין הוותיקן.

בשנים 2016–2018 ייעץ ברקוביץ לעדה הנוצרית האתיופית בעניין הסכסוך שבינה לבין העדה הנוצרית הקופטית לגבי שיפוץ מנזר הסולטאן שעל גג כנסיית הקבר.

במרץ 2020 הגיש ברקוביץ לפרקליטות מחוז חיפה חוות דעת בעניין העתקת בתי קברות או קברים בודדים לפי ההלכה המוסלמית וההלכה היהודית. חוות הדעת הזאת הוגשה לבית משפט השלום בחיפה במסגרת תביעה של רשות מקרקעי ישראל להעתקת שלושה קברים של חמולה בדואית, שבהסתמך עליהם התנגדו הבדואים לבנייתו של פרויקט דירות למגורים ליד כרמיאל.

ברקוביץ הוא גם חוקר ידוע בענייני ירושלים והמקומות הקדושים בישראל. הוא כתב מאמרים רבים וחיבר ארבעה ספרים בנושאים הנ"ל. שניים מהספרים האלה: "מלחמות המקומות קדושים" ו- "מה נורא המקום הזה" הם ספרי יסוד בתחום הנ"ל, ומהווים ספרי לימוד בחוגים שונים באוניברסיטאות. הספר הראשון קיבל את הפרס הראשון של מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים באוניברסיטת ת"א למחקר המצטיין בתחום ביטחון ישראל בשנת 2001.

באמצע שנת 2018 יצא לאור מחקרו האחרון של ברקוביץ על "המעמד של ירושלים במשפט הבינלאומי והישראלי". במחקר הזה הוא טוען ומוכיח, בניגוד לדעה המקובלת באו"ם, כי שלטונה של ישראל בירושלים השלמה הוא חוקי גם לפי המשפט הבינלאומי.

ברקוביץ העביר קורס ייחודי על "המאבק על ירושלים והמקומות קדושים בישראל" בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, בתוכנית לדיפלומטיה וביטחון בחוג למדעי המדינה באוניברסיטת תל אביב, במכון אבשלום לידיעת הארץ בת"א, "באסכולות", בית הספר ללימודים רב-תחומיים של האוניברסיטה הפתוחה (בירושלים, בתל אביב, במכון ויצמן ברחובות וברעננה), במרכז מורשת בגין, בחוג לגאוגרפיה של הגליל המערבי, ובמכון "מגיד" של האוניברסיטה העברית בירושלים. משנת 2025 הוא מלמד את הקורס בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים.

ברקוביץ הוא מרצה מבוקש, ומרצה מזה שנים רבות בנושא ירושלים והמקומות הקדושים בישראל (מבחינה היסטורית, דתית, מדינית ומשפטית) בצה"ל, במכון יד בן צבי, בהשתלמויות של משרד התיירות למורי דרך, בתוכניות העשרה לגמלאים ובחוגי בית ברחבי הארץ. בשנים 2018–2020 העביר ברקוביץ סדרה של הרצאות בנושאים הנ"ל, והדריך בהתנדבות סיורים בירושלים לניצולי שואה בארגון "עמך" בירושלים.

 המעמד של ירושלים במשפט הבינלאומי והישראלי 
במאמרו זה מפרט ברקוביץ את עמדה בה מחזיקים מומחים בעלי שם עולמי למשפט בינלאומי על מעמדה המשפטי של ירושלים לפיה מבחינת המשפט הבינלאומי לישראל יש ריבונות בשני חלקיה של ירושלים.

עם סיום המנדט הבריטי ב-1948, נוצר שטוח ובו ריק מדיני - שטח ללא ריבון - שבו ניתן לרכוש ריבונות בפעולה חוקית. כך עשתה ישראל במהלך השנים 1948-1949. יש הסבורים שבאותו האופן רכשה ישראל את הריבונות גם בירושלים המזרחית, כאשר תפסה את השטח תוך פעולת הגנה עצמית מפני מתקפה של ירדן עליה במהלך הקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים.

הזכות להגנה עצמית מוכרת במשפט הבינלאומי כחריג לגיטימי לאיסור על שימוש בכוח. על פי העמדה הזו, הגנה עצמית היא גם חריג לאיסור על רכישת ריבונות בשטח באופן צד צדדי בעקבות שימוש בכוח. לפי העמדה שמפרט ברקוביץ, לישראל זכות עדיפה במזרח ירושלים על פני זו של ירדן, שכן פעולתה של ירדן להשגת השליטה במזרח העיר ב-1948 היה בפעולה תוקפנית, בעוד שישראל תפסה את השליטה ב-1967 בפעולת הגנה עצמית.

חיים אישיים

ברקוביץ נשוי לאילנה (צוקרמן), שניהלה את המחלקה לגיל השלישי בעיריית ירושלים. לבני הזוג שני ילדים. בנם עופר היה יו"ר תנועת "התעוררות בירושלים", שימש סגן ראש העיר בין השנים 2013–2017 והתמודד על ראשות עיריית ירושלים ב-2018.

ספרים

 הכותל המערבי או קיר אל-בוראק?!: המאבקים על זהות הר הבית, הכותל המערבי ומסגד אל-אקצא וסוגיות אחרות: סטימצקי הוצאה לאור, 2025
 המעמד של ירושלים במשפט הבינלאומי והישראלי, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 2018
 מה נורא המקום הזה: קדושה, פוליטיקה ומשפט בירושלים ובמקומות הקדושים בישראל, ירושלים, כרטא, תשס"ו 2006
 הר הבית והכותל המערבי במשפט הישראלי, מכון ירושלים לחקר לישראל, 2002
 מלחמות המקומות הקדושים, מכון ירושלים לחקר ישראל, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2000
 המעמד המשפטי של המקומות הקדושים בירושלים, מכון ירושלים לחקר ישראל, 1997

 ממאמריו 

 הסכנה משינוי הסטטוס קוו בהר הבית, כתב העת "עדכן אסטרטגי" של המכון למחקרי ביטחון לאומי, מרץ 2025







 ש. ברקוביץ, ביחד עם דר' י. רייטר וא. רמון, חלופות להסדר בהר הבית ובכותל המערבי, בתוך: האגן ההיסטורי של ירושלים בעיות וחלופות לפתרונן, הוצאת מכון ירושלים לחקר ישראל, 2006
 המעמד המשפטי של האגן ההיסטורי של ירושלים, בתוך: האגן ההיסטורי של ירושלים בעיות וחלופות לפתרונן, הוצאת מכון ירושלים לחקר ישראל, 2006
 עמדת הוותיקן בשאלת ירושלים והמקומות הקדושים, מחניים, 2004
 המעמד של הר הבית והכותל המערבי במשפט הישראלי, בתוך: ריבונות האל והאדם, 2001
 הצעות להסדר מעמדם של המקומות הקדושים במסגרת הסכם שלום, בתוך: ירושלים-היבטים משפטיים, הוצאת מכון ירושלים לחקר ישראל, מהדורה שנייה, 1983
 שאלת ניתוחי מתים בישראל, דיני ישראל, כרך ז' (תשל"ז) עמ' קמג

 קישורים חיצוניים 




הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חברי הוועד הציבורי למניעת הרס העתיקות בהר הבית
קטגוריה:זוכי פרס צ'צ'יק
קטגוריה:חוקרי המקומות הקדושים בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947