יהודה בן ברזילי הברצלוני

רבי יהודה בן ברזילי הברצלוני (נקרא גם: רבי יהודה הנשיא מברצלונה; ר"י ברצלוני או ברגלוני, אלברצלוני, אלברגלוני) חי מסוף המאה ה-11 עד תחילת המאה ה-12 (על פי הלוח העברי באמצע המאה התשיעית לאלף החמישי). היה מגדולי חכמי ספרד. מחבר ספר העתים.

ביוגרפיה
על פי מחקרו של ד"ר משה שאלתיאל במבוא להגדת שאלתיאל, אביו של רבי יהודה, ברזילי, היה בנו של דוד הנשיא בנו של מר חזקיה בן דוד. יש שטענו כי למד אצל רבי יצחק בן ראובן הברצלוני (מחבר האזהרות ופירוש למסכת כתובות), אך הדבר בספק רב. כמו כן לא ניתן לקבוע מי היו תלמידיו, ובכלל זה האם הראב"ד השני היה תלמידו. עם זאת, ידוע כי הראב"ד הכיר את רבי יהודה באופן אישי והתייעץ עמו בשאלות קשות. כך כותב הרב שמעון בן צמח דוראן:

יהודה בן ברזילי היה בן זמנו של אברהם בר חייא הנשיא, וידוע ויכוח שניהל איתו בדבר דחיית מועדה של חתונה. בר חייא שהיה אסטרולוג סבר כי יש לדחות את החתונה משיקולים אסטרולוגיים, ואילו רבי יהודה התנגד לכך בתוקף משיקולים הלכתיים. שיטתו בסוגיית סדר הפרשיות בתפילין היא כרבנו תם, והוא כותב שלא שמע מעולם על תפילין בשיטת רש"י, שפסיקה כזו היא טעות סופר על פי זה הגיה בספר שימושא רבה.

ספר העתים הוא ספרו המפורסם והעיקרי, עוסק בעיקרו בנושאי הלכות התלויות בזמן (סדר מועד וגם על מסכתות ברכות וחולין ועוד). רובו אבד, בשנת תרס"ג נדפסו חלקים ממנו ששרדו ועוסקים בהלכות שבת ועירובין. ספרים נוספים שחיבר: "יחס שאר בשר" - בדיני נשים (אבד), "ספר הדינים" - בדיני ממונות, מתוכו שרד החלק "ספר השטרות" ונדפס בשנת תרנ"ט וכן ליקוט ממנו שנדפס על ידי שמחה אסף בשנת תרפ"ז, ופירוש על ספר היצירה (שרד). וכן חיבר את ספר הבינות וביאר שם את כל שמות קודש וחול על סדר הפרשיות שבתורה. וכן כתב הלכות ספר תורה, ובו עוסק באופן הכנת ספר התורה ודרך כתיבתו', התגלה על ידי הלורד אלחנן נתן אדלר (אנ')גנזי מצרים הלכות ספר תורה, יצא לאור על ידי אלחנן נתן אדלר, אוניברסיטת אוקספורד, 1897..

השלמות לספר העתים מתוך קטעי גניזה נדפסו על ידי הרב אבידע (זלוטניק) ועדיאל ברויארי"ל אבידע (זלוטניק), 'שני קטעים להשלמת ספר העתים', סיני טז (תש"ה), עמ' קטז-קלח. ובהוצאה נפרדת: הנ"ל, מחברות מני קדם – שני קטעים להשלמת ספר העתים. הוצאה זו נספחה בסוף מהדורות הצילום של ספר העתים. עדיאל ברויאר, 'קטעים חדשים מספר העתים', ישורון, לד (תשע"ו), עמ' כה-סד..

בשלהי שנת תשפ"ה הספר יצא לאור במהדורה חדשה, מתוקנת ומוערת, בת כ-515 עמודים.

בספריו הוא מתבסס על ספרות הגאונים, ספרי הרי"ף ורבי שמואל הנגיד.

יהודה ברצלוני מתייחס אל איגרת חסדאי אבן שפרוט אל מלך הכוזרים בספר שמתוארך בין השנים 1090 ו-1105. הוא מפקפק באמינותם וחושש כי הם זיוף, וכותב "לא ידעתי אם אמת היה הדבר שנתגיירו הכוזרים שהם מבני תוגרמה או לא".

החיד"א משבחו בספרו שם הגדולים: 

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים


 שלמה זלמן חיים הלברשטאם, לתולדות המחבר, פירוש לספר יצירה לרבנו יהודה ברצלוני, ברלין תרמ"ה 1885
 שלמה זלמן חיים הלברשטאם, ראש דבר, ספר השטרות לרבנו יהודה ברצלוני, ברלין 1898
 יעקב שור, מבוא, ספר העיתים קראקא, תרס"ג/ 1903



חיבוריו:
 , (הספר מחולק לפרקים, באתר דעת)
 , (הספר מחולק לפרקים, באתר דעת)

 .


הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני ספרד
קטגוריה:ברצלונה: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה: ראשונים
קטגוריה:פרשני ספר יצירה
קטגוריה:יהודי ספרד במאה ה-11
קטגוריה:יהודי ספרד במאה ה-12