פירוש רש"י לתלמוד

פירוש רש"י לתלמוד הוא הפירוש הידוע ביותר לתלמוד הבבלי, משמש כפירוש לכל לומד, וכנדבך חשוב ובעל משקל נכבד בקרב פוסקי ההלכה. פירוש רש"י לתלמוד נדפס כחלק מצורת הדף בכל דפוסי התלמוד הבבלי שנדפסו החל מהדפסת הש"ס בידי משפחת שונצינו, ודפוס ונציה.

פירושי רש"י היו פופולריים ביותר עוד בימי חייו ופירושיו התפרסמו בחוברות שהופצו בעותקים רבים ונקראו "קונטרסים" ("מחברת" בלטינית, commentarius), ולכן יש פרשנים (למשל התוספות) אשר קוראים לפירושו "פירוש הקונטרס". פירוש התוספות על התלמוד מנתח ומדייק בכל מילה המובאת ברש"י, פעמים שמסכים עם דבריו ופעמים שחולק עליהם. בשיטת דיוקם בדבריו הלכו רבים מפרשני התלמוד עד ימינו.

אופי הפירוש
פירוש רש"י על התלמוד (בדומה לפירושו על התנ"ך) מתאפיין בלשון קצרה, ברורה ומדויקת, הטומנת בתוכה דרך מיוחדת בהבנת הגמרא. אופי הפירוש הוא הסבר התלמוד על ידי התלמוד עצמו. רש"י כמעט ואינו מביא מקבילות לדבריו מחיבורים אחרים: התלמוד הירושלמי, מדרשים ותרגומי התנ"ך, כפי שעשו פרשנים אחרים על התלמוד כתוספות או רבנו חננאל.

פירושו של רש"י לתלמוד הוא מקומי, ואיננו מנסה ליצור אחידות ולתרץ סתירות ממסכתות אחרות, כפי שעושים בעלי התוספות. לעיתים רבות מוצאים שינויים רבים מפירוש רש"י על ציטטה המובאת במסכת אחת, מול פירושו על ציטטה שווה במסכת אחרת. לעיתים רחוקות רש"י בפירושו מקשה קושיה ומביא חילוקים לתרץ, ובזה אפשר לראות בפירושיו ניצנים לשיטת הלימוד שתתפתח בהמשך לתוספות.

מקורות הפירוש
רש"י אינו מרבה לצטט פרשנים שקדמו לו, אך ממקומות אחדים בהם הוא נושא ונותן בפירושי אחרים נראה שעמדה לפניו ספרות פרשנית רחבה. כמו כן הוא מביא במספר מקומות פירושים ששמע בעל פה מרבותיו.

מבין הפרשנים המובאים בשמם בפירוש רש"י לתלמוד:
הגאונים – תשובותיהם מובאות עשרות פעמים בפירוש
 רבנו גרשום
רבי יעקב בן יקר – רבו
 רבי יצחק בן יהודה – מרבותיו
רבי יצחק הלוי
רבנו יוסף טוב עלם

מהדורות הפירוש
בדברי בעלי התוספות אנו מוצאים עדויות לכך שהיו לפירושו שתיים או שלוש מהדורות, דהיינו, שהפירוש נערך על ידי רש"י במהלך חייו כמה פעמים. לעיתים יש סתירה הלכתית בין המהדורות השונות, והתוספות מעדיף אחת מהן. בשיטה מקובצת על מסכת כתובות מופיע פירוש "רש"י מהדורה קמא", אמנם י"נ אפשטיין טען שבאמת הוא פירוש ריב"ן.

הדעה המקובלת במחקר היא שאמנם לא היו "מהדורות" במובן המודרני, של כתיבת הפירוש מחדש, אך ברור שרש"י תיקן במשך ימיו את פירושו, כאשר החוקרים חלוקים בשאלה מהי כמות השינויים והתיקונים שערך במהלך ימיו, והאם כשהתוספות מדברים על "מהדורה ראשונה" ו"מהדורה אחרונה" אין הם מדברים אלא על שינויי נוסחאות רגילים ולא על שינויים של רש"י עצמו, אמנם גם על זה יש חולקים.יונה פרנקל בספרו על רש"י סבור שרש"י לא עשה מהדורות כלל, אלא רק תלמידיו הוסיפו על דבריו במהלך השנים, וגם ישראל תא שמע במאמרו שפרסם בספר "רש"י עיונים ביצירתו" כותב שלדעתו רש"י לא עשה מהדורות.

 פירוש רש"י על הרי"ף 
ברוב הדפוסים מופיע "פירוש רש"י" על הרי"ף, הפירוש זהה ברובו לפירוש רש"י על התלמוד, אך מופיעים לעיתים רבות שינויי לשון וגרסאות שונות מזו המצוי בפירוש על התלמוד. מוסכם על רוב החוקרים שרש"י עצמו לא כתב פירוש זה, אך זיהוי המחבר אינו ברור. אהרן ילינק הציע לזהותו עם רבי ישראל ברבי יואל, אמנם י"מ תא-שמע טען שהפירוש נעשה על ידי מחברים רבים ביחד. יש מי שטען שנעשו כמה חיבורים כאלה, ולידינו הגיעו חיבורים שונים על מסכתות שונות. ויש האומרים שזהו ליקוט מפירוש רש"י ומפירושים אחרים.

זיהוי פירוש רש"י על התלמוד
ממוזער|שמאל|הערה על פטירתו של רש"י, ב
פירוש רש"י מקיף את רוב התלמוד הבבלי, אך ישנן מעט מסכתות שלא פירש או שפירושיו לא הגיעו אלינו, ומעט מסכתות שפירש רק את מקצתן. כך, בתחילת  נקטע פירושו, ומשם המשיך נכדו רשב"ם את הפירוש. וכן ב, שם נדפס פירוש ריב"ן כהשלמה לפירושו. בדפוס וילנא נכתב בתוך פירוש רש"י על מסכת מכות () שעוסק בדיני טומאה וטהרה: 

שמאל|ממוזער|250px|דיוקן דמיוני של רש"י מן המאה ה-16
הפירוש למסכת תמיד הוא פירוש מאוחר שמבוסס על פירוש רש"י למסכת יומא, ואף מצטט דברים בשמו. לגבי זהות המחבר, רבי נתן בורג'יל ייחס את הפירוש לרבי יצחק בן ברוך, מבעלי התוספות. אמנם זיהוי זה לכאורה אינו נכון.

בנוסף לאלה, מוסכם על כולם שהפירושים למסכת נדרים ונזיר אינם לרש"י. בדפוס וילנא הפירוש לנזיר יוחס לריב"ן, אבל כיום החוקרים מזהים את שני הפירושים כפירושי מגנצא. אך פירוש רש"י האמיתי לנזיר יצא לראשונה בתשפ"ה על ידי מכון אופק.

 ספיקות בזיהוי הפירוש המיוחס לרש"י 
ישנן מסכתות שנחלקו לגביהן החוקרים: ספקות הועלו בנוגע לפירושו למסכת מועד קטן (מעבר לפירוש הנדפס, ישנם כתבי יד של שני פירושים אחרים המיוחסים לו, ויש הטוענים שאף אחד מהם אינו שלו, ושלא כתב פירוש למסכת זו), תענית, הוריות ומעילה. מרבית החוקרים מזהים גם פירושים אלה כקונטרס מגנצא.

לגבי הפירוש לפרק חלק, רנ"נ רבינוביץ קבע שהמחבר הוא תלמידו של רש"י, וי"נ אפשטיין זיהה את המחבר כחתנו של רש"י, ריב"ן. לדעה זו הסכימו רוב החוקרים, אך יש שחלקו על קביעה זו וטענו שהייחוס לרש"י נכון.א"א אורבך מצדד בדעת אפשטיין בספרו בעלי התוספות (ירושלים תשמ"ו, עמ' 39 הערה 20) ודוחה את דברי פרנקל שחלק עליו. ח' מרחביה ("לשאלת רש"י לפרק חלק", תרביץ ל"ג, תשכ"ד) טען שרש"י חיבר פירוש לפרק חלק ורובו שוקע בפירוש שלפנינו. יצוין שמהרי"ק (בנימוקיו לחומש ) הביא מפירוש זה בשם "רש"י והרשב"ם".

בנוסף לאלו, הועלו ספקות בנוגע לחלקים מהפירושים למסכת זבחים ומסכת מנחות. גם למסכת עבודה זרה (ישנם חוקרים הטוענים כי חלק מהפירוש הנדפס הוא פירוש רשב"ם). בנושא זה ישנה מחלוקת בין קבוצת חוקרים הנוטה יותר לדחות פירושים המיוחסים לרש"י כאותנטיים במקרי ספק, לבין קבוצה אחרת הנוטה דווקא לדחוק את הספקות לרוב.

הפירוש על ערבי פסחים הוא קצר מאוד יחסית לפירושיו לשאר התלמוד, ויש המפקפקים בייחוס הפירוש לרש"י. ויש שאומרים שהפירוש לערבי פסחים אינו הפירוש המוגמר אלא טיוטה ראשונית של הפירוש.

שינויים בנוסח התלמוד
רש"י בפירושו לתלמוד משנה מדי פעם את נוסח התלמוד, לעיתים בשל קושיות לימודיות שצצו ולעיתים בגלל כתבי יד אחרים שהיו ברשותו. את שינוי הגרסה ציין רש"י באותיות ה"ג = הכי גרסינן. רש"י לא שינה את נוסח התלמוד, אלא בפירושו כתב שנראה לו שצריך לגרוס כך וכך. תלמידיו שבאו אחריו ראו את פירושו, שינו את נוסח התלמוד כדי שיתאים למה שכתב רבם. כך כותב רבנו תם, נכדו של רש"י, על שינויי הגרסה בתלמוד, בהקדמתו לספר הישר:

כתוצאה מכך, בתלמוד שיש לפנינו כיום, הצעות הנוסח של רש"י וגרסת התלמוד זהות. אולם בכל מקום שבו נכתב בפירוש רש"י 'ה"ג', ישנו סימן לשינוי נוסח, ואפשר באמצעות ראשונים אחרים לדוגמה רבנו חננאל, הרי"ף ורבנו תם לבדוק מה היה הנוסח המקורי בתלמוד לפני שעבר הגהה.
שמאל|ממוזער|250px|הדף הראשון של מסכת נדרים. מסכת נדרים היא המסכת היחידה בה מודפסת המילה "רש"י" מעל חיבורו של רש"י המופיע לצד חיבור התלמוד, ולמרבה האירוניה מסכת נדרים היא מהמסכתות היחידות שבהם מקובל כי הפירוש אינו של רש"י אלא של חתנו הריב"ן

לעזי רש"י
רש"י, בפירושו למקרא ולתלמוד, תרגם מונחים רבים מהמקרא, מהמשנה ומהתלמוד הבבלי לשפת "לעז", היינו הצרפתית העתיקה שהייתה מדוברת בזמנו, כאשר התרגום הצרפתי מתועתק באותיות עבריות. בנוסף, בכמה מקומות רש"י מתרגם ל"לשון כנען", שחוקרים זיהו כניב סלאבי מסוים.

בימינו ערכו מספר מחברים תרגום מחדש לעברית מודרנית של אותם מונחים צרפתיים, כדי להקל על הקורא בן זמננו שאינו מסוגל להבין את הצרפתית העתיקה. אחת המהדורות מוכרת בשם "אוצר הלעזים" (או "אוצר לעזי רש"י"), והיא יצאה לאור על ידי ד"ר משה קטן.

 מהדורות מדעיות 
על אף חשיבותו, עדיין לא הוכנה מהדורה מדעית מקיפה של החיבור. אהרן ארנד פרסם מהדורות ביקורתיות לפירוש רש"י לארבע מסכתות:
 פירוש רש"י למסכת מגילה: מהדורה ביקורתית, הוצאת מקיצי נרדמים, ירושלים תשס"ח
 פירוש רש"י למסכת ראש השנה: מהדורה ביקורתית, הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים תשע"ד
 פירוש רש"י למסכת סוכה: מהדורה ביקורתית, הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים תשפ"א
 פירוש רש"י למסכת ביצה: מהדורה ביקורתית, הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים תשפ"ד
בנוסף, הוהדר פירוש רש"י על מסכת נזיר, מכון אופק, ירושלים תשפ"ה

בנוסף, נעשו מספר הכנות לעריכת מהדורה מדעית של הפירוש אך הן לא הגיעו לידי גימור:
 שלמה פיק ושרה מוניץ, רשימת כתבי-היד של פירוש רש"י לתלמוד, רמת גן תשמ"ח
 שלמה זלמן פיק, 'פירוש רש"י למסכת ביצה דף ב' ע"א', מגל: חידושי תורה ומאמרים, ו (תשמ"ח), עמ' 61–82
 שלמה זלמן פיק ושרה המר (מוניץ), 'נוסח פירוש רש"י למסכת חגיגה: לקראת מהדורה מדעית', בתוך: צ"א שטיינפלד (עורך), רש"י: עיונים ביצירתו, רמת גן תשנ"ג, עמ' 69–85
 אברהם (רמי) ריינר, מהדורה מדעית של פירוש רש"י למסכתות שבועות וסוטה, באתר הקרן הלאומית למדע

לקריאה נוספת
 יונה פרנקל, דרכו של רש"י בפירושו לתלמוד הבבלי, הוצאת מאגנס, תשל"ה.

קישורים חיצוניים


 משה קטן, אוצר לעזי רש"י לתלמוד
 הרב אורי שרקי, רש"י ובעלי התוספות,מתוך הסדרה מבוא לתורה שבעל פה, אתר מכון מאיר. 
 יואב שורק, אוצר חכמת ראשונים, מקור ראשון, 7 באוקטובר 2008
 ד"ר ירמיהו מלחי, נוסחאות מקוריות בתלמוד וברש"י, המעין מ"ז, א' (תשרי תשס"ז). ובהערה 1 שם רשימת מאמרים על חקר הנוסח בפירוש רש"י לתלמוד.


 יוחאי אורלן, אלו מילים בעברית חידש... רש"י? (מילים שאנחנו משתמשים בהן עד היום), אתר מילימילים.

הערות שוליים

קטגוריה:פירושי התלמוד
קטגוריה:רש"י
קטגוריה:ספרות הראשונים