קרמיקה אפורה ממורקת

קרמיקה אפורה ממורקת (באנגלית: Gray Burnished Ware - GBW), הוגדרה על ידי קתלין קניון קדם-עירוני ג' (Proto-Urban C - PUC), היא קבוצה של משפחות קרמיות מהבולטות בתקופת הברונזה הקדומה א' (EB I) בצפון הארץ. הן זוהו לראשונה על ידי ג'ורג' ארנסט רייט (Wright) בשנות ה-30 באזור עמק יזרעאל, ולכן נתן להן את שמם "כלי יזרעאל" - "Esdraelon Ware". רייט זיהה 4 משפחות שונות ע"פ טיפוסים ותפוצה.

מקור ותפוצה
מקורם של הכלים היווה נושא למחקרים רבים. יש שטענו, כגון רייט, שמקור הכלים בצפון הלבאנט ויובאו ארצה. לעומתו סבורים רבים שכלים אלה יוצרו בארץ, כאשר חלק מציינים את ההשפעות האנטוליות על צורות הכלים, חלק טוענים שכלים אלה מחקים מסורות וצורות כלי בזלת כלקוליתים, במיוחד הדמיון הרב של המעמד החלול. ישנם חוקרים הטוענים שצורות הכלים מחקים קערות כסף. כלים מהמשפחות נתגלו בעיקר בצפון הארץ, אזור עמק יזרעאל, הגליל התחתון, עמק החולה, עמק הירדן, הגליל המערבי, ואף דרומה עד יריחו ואשקלון.

טיפוסים ומשפחות
רייט חילק את הכלים לארבע קבוצות, I עד IV, כאשר לכולם אופייניות קערות רדודות ועמוקות, חלקן מזוותות או עם מעמד. חלק מהקערות עוטרו בעיטור פלסטי של זיזים או חרוטים בקו הזיווי, וחלקן עוטרו בדגם חבל, וחלק היו ללא עיטור כלל. רב הקערות היו מחופות בחיפוי אפור כהה וממורקות, אך ישנם מספר פריטים בעלי גוון בהיר אשר הושפעו מאיכות הצריפה.
אבחנתו המקורית של רייט בדבר 4 קבוצות בעלות מאפיינים שונים וכרונולוגיה שונה אומתו לאחרונה במחקר פטרוגרפי של יובל גורן ושרון צוקרמן, ובה בוצעה חלוקה לארבע משפחות קרמיות הנבדלות מבחינה פטרוגרפית וטיפולוגית.
 משפחה I - מורכבת מקערות מזוותות רדודות עם בליטות וזיזים שטוחים, כאשר ישנה תת-חלוקה פשוטה בין קערות עם בסיס שטוח וקערות עם מעמד. מקור הכלים בעמק יזרעאל וייתכן שאף בגליל המערבי ועמק החולה. בסך הכל אובחנו 5 תתי קבוצות במשפחה, כאשר החלוקה בוצעה ע"פ הרכב ומינרולוגיה של החסמים.
 משפחה II - מורכבת מכלים שנמצאו בקברים בתל אל-פארעה (צפון) ואתרים אחרים קרובים בהרי השומרון. למשפחה זו תת-חלוקה כמו במשפחה I, לפי בסיס הקערה. משפחה זו בדרך כלל מחופה אך לא ממורקת, הטין בעל גוון כהה יותר ומקורו במזרח השומרון.
 משפחה III - משפחה זו כוללת קערות צרות ועמוקות בעלות זיווי בקרבת השפה. לחלקן מעמד חלול אך מכולם נעדר עיטור פלסטי. מקור הטין של הכלים בגליל התחתון, אך החסמים הם מסוגים שונים ומצביעים על 4 מקורות אפשריים: עמק יזרעאל, עמק החולה, הגליל המערבי ובקעת הירדן.
 משפחה IV - מורכבת מקערות המיספריות עמוקות עם זיזים בולטים מתחת לשפה. חיפוין כהה ונמצא רק על צדן החיצוני. המירוק פחות מודגש ואף נעדר כליל מחלק מהכלים. הרכבם המינרלוגי זהה לזה של משפחה III.
 בנוסף לארבע המשפחות לעיל, ישנם מספר פריטים שאינם נכללים עם אף אחת מהן, הרכבם שונה ומעיד על מקור צפוני יותר ובחלקן דרומי יותר. כלים אלה נמצאו בכל רחבי הארץ, מעפולה ועד אשקלון.

כרונולוגיה
לאור החפירות בתל אל-פארעה (צפון) ויריחו, שייך רייט את המשפחות לתקופתן, כאשר משפחות I ו-II שויכו לברונזה הקדומה א' 1 (EB Ia) ואת משפחות III ו-IV לברונזה הקדומה א' 2 (EB Ib). חלוקה זו אומתה בחפירות מאוחרות יותר.

לקריאה נוספת

 רות עמירן, הקיראמיקה הקדומה של ארץ ישראל, הוצאת מסדה, ירושלים, 1963.

קישורים חיצוניים
 שבר קערה אפורה ממורקת, במקור מאתר רשות העתיקות, עותק מארכיון האינטרנט.
 קערה עם מעמד חלול, באתר הקרן לחקר ארכאולוגי של ארץ ישראל.

הערות שוליים

קטגוריה:קדרות בארץ ישראל בעת העתיקה
קטגוריה:ארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה