1930 בברית המועצות

1930 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-13 למהפכת אוקטובר.

 הנהגה 
 ראש הממשלה - אלכסיי ריקוב (עד 19 בדצמבר), ויאצ'סלב מולוטוב מ-19 בדצמבר.
 יושב ראש הוועד הפועל המרכזי - מיכאיל קלינין

מעשית, יוסיף סטלין בתפקיד המזכיר הכללי של המפלגה הבולשביקית מרכז בידיו את השלטון במדינה.

 אירועים בולטים 
 5 בינואר – פרסום החלטת הוועד המרכזי של המפלגה על קצב הקמת הקולחוזים. הוצהר שהתהליך יהיה חופשי ויתבצע ב-3 שלבים. מעשית, התהליך בוצע בכוח הזרוע.
 26 בינואר – חטיפת גנרל אלכסנדר קוטפוב, ממנהיגי הצבא הלבן והחברה הרוסית בצרפת על ידי כוחות הביטחון הסובייטים.
 30 בינואר – פרסום החלטת מועצת הקומיסרים העממיים ומועצת הסובייטים העליונה על מאבק נגד החקלאים המבוססים ("קולאקים"). לפי הערכה במשך 4 שנים גורשו לסיביר עד 10 מיליון חקלאים כולל משפחות.
 30 בינואר – בהתאם "לבקשת התושבים" עיריית מוסקבה פרסמה צו איסור שימוש בפעמוני הכנסיות.
 1 במרץ – פרסום תקנון טיפוסי של הקולחוז. בהתאם לתקנון בבעלות החקלאי נישארו רק בית, פרה ומספר מצומצם של עופות בית.
 2 במרץ – יוסיף סטלין מפרסם מאמר בעיתון פראבדה בה הוא מאשים בכישלונות המדיניות בתחום החקלאי את השלטונות המקומיים ומסתייג מהקמת קולחוזים בכוח.
 6 באפריל – פרסום צו על יסוד עיטור לנין ועיטור הכוכב האדום
 7 באפריל – פרסום צו בהקשר להקמת מחנות עבודה והעברתם לשליטה של גולאג.
 1 במאי – סיום הקמת מסילת רכבת מאזור קזחסטן לסיביר באורך של 1442 ק"מ.
 11 במאי – תחילת שיחות במוסקבה בין סין לבין ברית המועצות בנושאים שבמחלוקת.
 17 ביוני – תחילת ייצור במפעל לטרקטורים בוולגוגרד.
 26 ביוני – תחילת ישיבות של הכנס ה-16 של המפלגה הבולשביקית. ניצחון של יוסיף סטלין והוצאת טומסקי מהפוליטביורו. בהתאם להחלטת הכנס החלה תנועה להשלמת משימות תוכנית החומש ב-4 שנים. כמו כן הוחלט על הגדלת חלקו של המשק השיתופי בחקלאות.
ממוזער|180px|בול סובייטי המכריז על פעילות להשלמת משימות החומש ב-4 שנים
 21 ביולי – מקסים ליטבינוב התמנה לקומיסר לענייני חוץ.
 2 באוגוסט – במהלך תמרון צבאי בוצע צניחה של כוח צבאי. עתה יום זה ברוסיה נחגג כיום הצנחן.
 14 באוגוסט – פרסום צו חינוך חובה. בהתאם לחוק זה ילדים המתגוררים בערים מחויבים ב-7 שנות לימוד, בכפרים - חובת לימודים היא עד לגיל 10 (3 שנים בלבד).
 25 בנובמבר – תחילת משפט מפלגת התעשייה. 5 מ-8 נאשמים נשפטו להוצאה להורג שהוחלפה ל-10 שנות מאסר. הנאשם הראשי לאוניד ראמזאי קיבל בהמשך חנינה ובשנת 1943 אף הוענקה לו פרס ברית המועצות עבור הישגים מדעיים.

 נולדו 
 9 בינואר – איגור נטו, כדורגלן סובייטי (נפטר ב-1999)
 15 במרץ – ז'ורס אלפרוב, פיזיקאי סובייטי רוסי, חתן פרס נובל (נפטר ב-2019)
 4 ביוני – ויקטור טיכונוב, מאמן הוקי קרח סובייטי
 22 ביוני – יורי ארטיוכין, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-1998)
 10 ביולי – איליה גלזונוב, צייר רוסי סובייטי (נפטר ב-2017)
 31 ביולי – אולג פופוב, שחקן קרקס סובייטי
 9 באוגוסט – אלכסנדר בובין, עיתונאי, פובליציסט ודיפלומט סובייטי ורוסי (נפטר ב-2004)
 5 באוקטובר – פאבל פופוביץ', קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2009)
 25 באוגוסט – גיאורגי דאנליה, במאי קולנוע סובייטי ממוצא גאורגי (נפטר ב-2019)
 2 בספטמבר – אנדריי פטרוב, מלחין סובייטי (נפטר ב-2006)
 9 בספטמבר – נדז'דה רומיאנצבה, שחקנית קולנוע סובייטית (נפטרה ב-2008)

 נפטרו 
 14 באפריל – ולדימיר מאיאקובסקי, משורר סובייטי (נולד ב-1893)
 4 בספטמבר – ולדימיר ארסנייב, מגלה ארצות וסופר (נולד ב-1873)
 29 בספטמבר – איליה רפין, צייר רוסי (נולד ב-1844)

 קישורים חיצוניים 

*