רמה (מקרא)

רמה או הרמה, הוא כינוי או שם נלווה של אתרים, שחלקם היו ערים פרק זמן, בארץ ישראל בתקופה הישראלית, המוזכרים בתנ"ך. השם נגזר ממקומם הגבוה של היישובים.

ישובי הרמה
יישובי הרמה שויכו אל נחלות שנים עשר שבטי ישראל, או אל חבל ארץ כמו הגלעד. לפעמים, יישובי הרמה מתוארים כמסמני גבול או שנמצאו באזור סְפר וגבול טבעיים.

1. רמה בנחלת שבט אשר; מוזכרת בספר יהושע:

אדוארד רובינסון זיהה את הרמה הזו עם הכפר ראמה.

2. רמה בנחלת שבט נפתלי; מוזכרת בספר יהושע:

3. ראמות בנחלת שבט יששכר, נקראה גם יַרמוּת או רֶמֶת; מוזכרת בספר דברי הימים:

ירמות זוהתה באתר כוכב הירדן בספרות המחקר במאה ה-20.

4. רמות גלעד או רמה באזור הגלעד; מוזכרת בספר יהושע:

לדעת חוקרים, מיקומה של הרמה בגלעד היה בצפונו.

בספר מלכים נאמר כי שלמה המלך מינה נציבים מיושבי הגלעד, ובהם:

בספרות המחקר הוצע זיהויה של רמה בגלעד בכפר רימון ליד ג'רש; ולחלופין, בעיר סלט, שניהם בעבר הירדן המזרחי.

5. רמה באפרים או רמה בהר אפרים, בנחלת שבט אפרים. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר שופטים.

החוקר ד"ר יואל אליצור משער, כי רמה אפרים היא עירם של אלקנה ובנו שמואל ואליה התכוון הפסוק:

אליצור משער כי רמה באפרים היא הרמתיים צופים שבארץ צוף.

אליצור שיער את זיהויה של רמה באפרים בכפר בֵּית אִלו.

6. רמה בבנימין, עיר גבול בנחלת שבט בנימין, בסמוך למכמש; לאחר פילוג הממלכה, בין ממלכת יהודה לממלכת ישראל. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר יהושע:

רמה, עירם של אלקנה ושמואל, נקשרה עם רמה בנחלת בנימין בחלק ניכר מספרות הנוסעים ובספרות המחקר במאה ה-20.

בחלק מספרות הנוסעים זוהתה רמה עירו של שמואל באתר נבי סמואל. בנוסף, אליצור העלה השערה כי רמה בבנימין היא בכפר א-ראם מצפון לירושלים.

רבים מהפרשנים והחוקרים קשרו בין רמה בבנימין לבין מקום קבורתה של רחל, הפרשנים הסתמכו על הפסוק בספר ירמיהו:

אולם אליצור סובר, כאחרים, כי משמעות המילה רמה בפסוק זה היא שם מקום גבוה ולא שם אתר מסוים.

ראו גם
 רמתיים (עיר קדומה)

לקריאה נוספת
 יואל אליצור, זיהויין של "ארץ צוף" ו"הרמה" עיר שמואל, בתוך: זאב ארליך (עורך), "...לפני אפרים ובנימין ומנשה...", קובץ מחקרים ותגליות בגאוגרפיה-היסטורית, ירושלים: המועצה האזורית מטה בנימין, תשמ"ה 1985, עמ' 101–116.
 יואל אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל, השתמרותם וגלגוליהם, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, תש"ע 2010.
 יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
 יהודה אליצור ויהודה קיל, אטלס דעת מקרא, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשנ"ח-1998.

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נחלות שבטי ישראל