אייל קמינקא

אייל קמינקא (נולד ב-14 בינואר 1974) הוא סופר ומשורר ישראלי, מומחה בחשיבה תוצאתית, מרצה ויועץ לארגונים ומנהלים בכירים. שימש בעבר כמנהל בית הספר הבין לאומי להוראת השואה ביד ושם, ראש הרשות לקידום תעסוקה השכלה וקהילה ומנכ"ל משותף במרכז לחשיבה פורצת דרך. בין ספריו הבולטים: "שיחה חצי שיחה" (עיתון77), ו-"שומר הזיכרונות" (הקיבוץ המאוחד). 

 ביוגרפיה 
קמינקא נולד לדר' שלומית ונחום קמינקא, נכד של ד"ר לילי קמינקא (1906–1999) שגדלה באירופה (אוסטרו-הונגריה), והנין של הסופר והמתרגם הרב ד"ר אהרון קמינקא (1866–1950) שהיה חבר בקונגרס הציוני הראשון.

הוא מוזיקאי לשעבר (צ'לו), בוגר תיכון תלמה ילין בגבעתיים. שירת כקצין בחיל השריון, בוגר תואר ראשון (1999) בהצטיינות בתקשורת ומנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני (2002) במנהל עסקים (MBA). בשנת 2011 סיים את לימודי הדוקטורט שלו בחינוך באוניברסיטת בר-אילן בהנחיית פרופסור זמירה מברך.

קמינקא חקר את השפעת חשיבה תוצאתית על היכולת לפתור בעיות כלליות (בעיות חיים) ובעיות מתחום ידע ספציפי ונמנה עם מפתחי התוכנית "חינוך תוצאתי מיטבי" – הטמעת חשיבה תוצאתית במערכת החינוך. במקביל, עסק בייעוץ אסטרטגי והנעת ארגונים בהתבסס על חשיבה תוצאתית, תכנון וליווי ועדת רוזנטל לקביעת סטנדרטים לתפעול מעונות יום לגיל הרך ופיצול משרד העבודה והרווחה והקמת משרד התמ"ת (שהפך ב-2013 למשרד הכלכלה).

משנת 2006 ועד אמצע 2013 שימש כמנכ"ל משותף למרכז לחשיבה פורצת דרך (המתמחה בייעוץ אסטרטגי, ליווי מנהלים בכירים והטמעת שינויים), ולפני כן עמד בראש הרשות לקידום תעסוקה, השכלה וקהילה (מיזם של ג'וינט ישראל וממשלת ישראל). לעמדת ניהול זו הגיע לאחר ששימש מאז שנת 2001 בעמדות ניהול שונות, ביניהן הקים חברת הזנק (סטארט-אפ) בתחום מידע חכם באינטרנט והיה מנהל אזורי בחברת משאבי אנוש. בנוסף, שימש כיועץ בכיר לחינוך וניהול וליווה את ההקמה ותפיסת החינוך של חברת ההזנק הישראלית ג'ויטונס (שינתה את שמה ל-SIMPLY). בנוסף, ליווה חברות וארגונים במגזר הציבורי והפרטי כיועץ בכיר למנהלים ושימש כמרצה לניהול, לחינוך ולייעוץ ארגוני במוסדות שונים בארץ (ביניהם אוניברסיטת בר-אילן, מכללת אורות ישראל והמכללה למינהל בראשון לציון).

בשנים 2013–2022 עמד בראש בית הספר הבינלאומי להוראת השואה ביד ושם והוביל את הארגון ותפיסת הזיכרון בזירה החינוכית הישראלית והבינלאומית. במקביל, הוסמך כמגשר דרך גומא גבים בגישור למנהלים בכירים, וסיים תוכנית אדוות של ארגון מעוז בשיתוף עתודות לישראל (הכשרת מנהלים בכירים) ששיאה לימודי ניהול בבית הספר למנהל עסקים בהרווארד (HBS).

מאז 2022 עוסק בעיקר בכתיבה, בייעוץ ופעילות חברתית. פרסם עד כה דרך הוצאות הקיבוץ המאוחד, ידיעות אחרונות, מק ספרי איכות, סטימצקי, עיתון77.

 חיים אישיים 
נשוי לאילנה, אב לארבעה ומתגורר בצור הדסה. בנו הבכור, סגן , נפל בקרב בבסיס זיקים ב-7 באוקטובר 2023, במלחמת אוקטובר 2023 (חרבות ברזל). 

 ינאי קמינקא (30.10.2002 - 7.10.2023) 
בנו הבכור של אייל, סגן ינאי קמינקא, שימש כמפקד מחלקה בבא"ח העורף כשהחלה מתקפת הפתע של החמאס על ישראל. הפלוגה של ינאי נשארה באותה השבת לשמור על בסיס זיקים. ינאי נהרג בקרב זיקים בשעה 8:13 בבוקר, בשעה שהוא ושאר מפקדי הפלוגה החליטו להגן בגופם על הטירונים והאזרחים ששהו בבסיס, פינו את הטירונים לאחור ותפסו את העמדות הקדמיות מול יחידות הקומנדו של החמאס.

בתחילת הקרב ינאי רץ לעמדת הים ביחד עם הסמלים יריב והראל והגנו על עשרים האזרחים שברחו לבסיס לאחר שהותקפו ממחבלים שחדרו בסירות מהים. לאחר מכן ותוך כדי ניהול הקרב, ינאי ראה הודעות מצוקה ממפקדים שנלחמו בעמדה שנייה, "ש.ג. מטווחים", מוקד התקפה נוסף של המחבלים. ינאי קיבל החלטה אישית להציל את חבריו: הוא תידרך את יריב, הפקיד בידיו את השמירה על האזרחים, ורץ לעמדה האחרת שנמצאת בקצה השני של בסיס זיקים. הוא חילץ את אחת המפקדות שנפצעה ותפס את מקומה. בעמדה זו ניהל קרב פנים אל פנים מול לוחמי קומנדו של החמאס, ביחד עם סגן , סמ"ר עמרי ניב פיירשטין וסמ"ר . ארבעת המפקדים החזיקו מעמד ללא תחמושת בקרב קשה למעלה מחצי שעה. בשעה 8:13 בבוקר נורה עליהם טיל RPG והם נהרגו במקום.

קרב זיקים הסתיים עם 7 הרוגים: ארבעה קצינים (מתוך חמישה קצינים שהיו באותה השבת בבסיס), שני סמלים וחייל טירון. מרבית הפצועים בפלוגה היו מפקדים ששמו עצמם בקדמת הקרב והגנו על החיילים והאזרחים. מנגד, מפקדי הפלוגה הצליחו לעצור את התקדמות המחבלים, מנעו את כיבוש הבסיס והצילו את חייהם של כמאה טירונים, עשרות אזרחים, ועשרות משפחות בקיבוצים הסמוכים, קיבוץ זיקים וקיבוץ כרמיה.

באפריל 2025 נחנך לזכרו של ינאי מרחב חדשני לטיפול ושיקום דרך מוזיקה בבית חולים שיבא.

מול קברו, משפחתו של ינאי הקריאה קדיש ישראל חדש ותפילות שכתב אביו:

קדיש ישראל (קַדִּישׁ לְינאי / א. קמינקא)

 קידום זיכרון השואה 
קמינקא הוביל את בית הספר הבינלאומי להוראת השואה ביד ושם, המוסד החינוכי הגדול בעולם בתחום, במשך תשע שנים (2013–2022).

הישגיו של בית הספר בשנים אלו כללו:
 פיתוח והטמעת בשבילי הזיכרון: תוכנית לאומית בישראל להוראת השואה לבתי ספר יסודי עד תיכון. התוכנית קיבלה אישור בתקופת שר החינוך שי פירון, ובמשך מספר שנים הוטמעה ברחבי הארץ. התוכנית כללה תכנים (מערכי שיעור, חומרי הוראה והעשרה), הכשרת אלפי מורים והטמעות בבתי ספר.
 פיתוח והטמעת קולכם שמעתי: אסופת זיכרון עבור צה"ל וכוחות הביטחון, לשימוש מפקדים וחיילים המעוניינים לגעת באופן עמוק בזיכרון השואה. האסופה אומצה על ידי הרמטכ"ל גדי איזנקוט ואלופי צה"ל, הוטמעה בקרב מאות אלפי חיילים במצטבר ואומצה על ידי משטרת ישראל.
 קידום ופיתוח תפיסה חינוכית כוללת, ספיראלית ורב גילאית לחינוך בתחום השואה.
 פיתוח והטמעת קולכם שמעתי ציבורי: האסופה הצה"לית עברה התאמה לציבור הרחב ויצאה כמהדורת זיכרון בארץ בשיתוף הוצאה לאור סטימצקי.
 IHRA: ייצוג מדינת ישראל בארגון הבינלאומי International Holocaust Remembrance Alliance המהווה את ארגון הגג של מדינות העולם לזיכרון, מחקר וחינוך בתחום השואה. בין השאר, קמינקא נמנה בצוות העבודה שעסק בחינוך עולמי, והיה חלק מצוות ההיגוי למחקר רחב היקף שעסק באופני הלימוד השונים של השואה ברחבי העולם. בתקופה זו המדינות החברות ב-IHRA אימצו הגדרה מוסכמת ומאוחדת של מושג האנטישמיות (כהגדרה שאינה מחייבת מבחינה משפטית).
 ייצוג יד ושם מול מנהיגים ברחבי העולם, שרי חינוך ואנשי מקצוע בכירים, לקידום זיכרון השואה בזירה החינוכית.
 קידום פרויקט עדים וחינוך: פרויקט שנועד להנגיש את סיפורם יוצא הדופן של ניצולי שואה לקהלים רחבים במגוון מתודות צילום והנגשה. הפרויקט שהחל עוד לפני תקופת כהונתו של קמינקא, כולל עשרות סרטי עדות במגוון שפות המתאימים הן למערכות החינוך השונות והן לציבור הרחב.
 הקמת מרכז חינוכי חדשני בבסיס ההדרכה הדרומי של צה"ל, "עיר הבה"דים" ע"ש אריאל שרון. הקמת המרכז כללה פיתוח תפיסה חינוכית חדשנית, שימוש במגוון מתודות הדרכה, והתאמת שפת הזיכרון למגוון רחב של קהלים. המרכז נבנה במהלך מספר שנים בתמיכה ובשיתוף פעולה של משרד הביטחון וצה"ל, בהובלת מפקדי עיר הבה"דים וקציני החינוך הראשיים, ובעיצוב חברת בריז.
 הכשרת עשרות אלפי מורים מהארץ ומחוץ לארץ, דרך קורסים, סדנאות, הרצאות ופיתוח חומרים ייעודיים.
 ייצוג יד ושם ומדינת ישראל בפורומים בינלאומיים שונים, לרבות נאום בפאנל מומחים באו"ם, עבודה מול אונס"קו, כנסים בינלאומיים, ועוד.
 קידום חתימה של עשרות מסמכי הבנות וחוזים בינלאומיים לטובת הנכחת זיכרון השואה במערכות חינוך בעולם.

 יצירות 

 פרוזה, שירה 
 שיחה, חצי שיחה (2024, הוצאת עיתון77, עורכת ענת לוין): ספר שירה שנולד בכאב האובדן המוחלט של מלחמת אוקטובר 2023, לאחר נפילתו בקרב של סגן ינאי קמינקא. הספר שובר את הז'אנר הקלאסי של ספרי שירה וכולל בתוכו קטעי טקסט - חצאי שיחות, הגות ומחשבות - המתנגחים ומשתלבים עם השירים. הוא כולל 74 שירים לרבות "באנו חושך" שמסתיים במשפט רק בלילה רואים כוכבים (התפרסם סביב מותו של ינאי), ושירים נוספים כגון "דברים שרציתי לומר לך", שיכול אותיות, נאס"א, לפעמים ועוד. בגב הכריכה השיר "תקווה": מֵרֹב צַעַר / נִשְׂרַפְתִּי / כֻּלִּי / הָפַכְתִּי / לְאוֹר. ענת לוין כתבה על הספר: כאב, צעקה, לחישה, שיחה. חצי שיחה בין אב אָבֵל לבנו, בניסיון להבין את מה שאי אפשר להבינו, להגדיר את ההיעדר, להמליל את השתיקה. הספר הוא ממואר פואטי־פילוסופי, מלא להבה. האֵבֶל שעומד במרכזו, כמו אש, מכלה כל חלקה טובה, אבל אור הלהבה הוא גם אור מנורת השולחן, שעליו מניח אייל קמינקא את שירתו ואת שיחותיו. מול הדף הלבן הוא נדרך כדי להתקיים מעבר לקיום הארצי, לתת לרוח החסר לנשוב לצד רוח הדיאלוג והתשוקה לקשר, לתשובה. זה ספר מסע אל השאול שמספר גם על הניסיון, על הכישלון, ועל הניסיון החוזר לשוב ולעלות מן התהום, למצוא סולם, פנס, מפה, שפה חדשה. ובלב הספר אדם אָבֵל המפלס דרך מעבר לעצמו כדי שיוכל להמשיך לחיות. זה ספר שכולו לב, סיפור על אהבה. הוא נכתב בסכין יפנית, בנוצה, באומץ, בייסורים, בתשוקה. בדיו דמעות שקופה. הספר זכה לתהודה תקשורתית רחבה. מהדורה שנייה הודפסה בפברואר 2025.
 הומאוסטזיס, הצופן: איראן (2022, הוצאת סטימצקי): מותחן ריגול פסיכולוגי מהיר וחד הנע בין ארצות הברית (CIA), איראן (יחידה עילית של המודיעין המשולב) ואגף 8, יחידת ריגול סודית ישראלית. הדילמה הישראלית האם להפציץ את מתקני הגרעין האיראני מקבלת זווית ייחודית כשנשק חדש נכנס לזירה: חוקר במכון ויצמן שפיצח את השיטה להוציא חברות אנושיות מאיזון ולחזות את העתיד. הספר עוסק בשאלה הגדולה – האם לחברה אנושית יש מרכיבים תרבותיים, די-אן-איי חברתי, אשר ניתן למניפולציה ולהינדוס חברתי.
 "שומר הזיכרונות", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2001 (מופיע בפרסומים שונים גם כשומר הזכרונות). רומן ביכורים המתאר שלושה מסעות, אמיתיים וסימבוליים, שעובר גיבור הספר בדרכו למציאת תשובה לחידת חייו. המסעות מתרחשים במקביל באירופה הסוערת טרום מלחמת העולם השנייה, בישראל של פעם ועכשיו, וברכס האנפורנה בנפאל – מקום הבריחה לישראלים רבים בדרכם למציאת טבע ורוח. הספר מתבסס על ראיונות עומק עם ד"ר לילי קמינקא, סבתו של המחבר, ושוזר זכרונות ילדות מהמאה הקודמת לצד תיאורי נוף ותרבות של נפאל מעיניים של טייל ישראלי.
 "שיח", הוצאת מק ספרי איכות, 1999 (איורים: אילנה קמינקא): ספרון ילדים.

ספרים מקצועיים
 "חינוך תוצאתי מיטבי: חשיבה תוצאתית לילדים", הוצאת מק ספרי איכות, 2011: הספר מפרט את הרציונל ודרך הפעלה של תוכנית "חשיבה תוצאתית לילדים" שמטרתה להטמיע כלי חשיבה תוצאתיים בתרבות הבית ספרית עד רמת הילדים. הספר פונה בעיקר לאנשי חינוך, מנהלים ומורים ומתאר בין השאר תהליכי הטמעה בבתי ספר שונים במחוז מרכז.
 "(לא) הכל אישי! איחוד משרד התמ"ת: שנתיים ראשונות", הוצאת מק ספרי איכות, 2006: הספר מתאר ומנתח בפירוט את המהלך הארגוני של פירוד משרד העבודה והרווחה ואיחוד משרד התמ"ת (תעסוקה, מסחר ותעשייה). מהלך זה זכה לתהודה רבה בציבוריות הישראלית בשנים 2003–2005 דרך פרסומים רבים בעיתונות ועד לפרסומים אקדמיים - והיווה רקע להכרזת סכסוכי עבודה במשק. בראש המשרד המאוחד עמדו אהוד אולמרט ורענן דינור. באמצעות ניתוח מסמכים ועשרות ראיונות עומק עם מובילי המהלך והמושפעים ממנו, מנסה המחבר להציג את הסיפור מאחורי הקלעים תוך התייחסות למרכיבים ניהוליים ואנושיים והדגשת הגורמים שהשפיעו על מה שהוגדר לאחר מספר שנים כהצלחה. המהלך הארגוני המתועד זכה במקום ראשון בתחרות הלאומית 'מצוינות בניהול משאבי אנוש' המנוהל על ידי העמותה הישראלית לניהול פיתוח וחקר משאבי אנוש והמרכז הישראלי לניהול (המי"ל), 2006.
 "מה המטרה שלך? חשיבה פורצת דרך בחיי היומיום", הוצאת ידיעות אחרונות, 2002: ספר העוסק בהפעלת מתודולוגיה מחקרית של פתרון בעיות ותכנון המכונה 'חשיבה פורצת דרך' (Breakthrough Thinking) באירועים הלקוחים מההווי היומיומי של האדם הנורמטיבי: חיי זוגיות, איזונים בין משפחה לעבודה, חינוך ילדים, ומשברי חיים. הספר נכתב במשותף עם ד"ר נחום קמינקא. גישת חשיבה פורצת דרך מהווה בסיס לחשיבה תוצאתית.

 שירים בולטים 
 באנו חושך (מתוך "שיחה חצי שיחה", 2024): השיר נכתב ב-2020 לינאי ז"ל, חצי שנה לפני גיוסו לצה"ל. השיר עוסק בהתמודדות של האדם עם החושך הפנימי. 
 אל הים (מתוך "שיחה חצי שיחה", 2024). הולחן ומבוצע על ידי יונתן אבירן וניצן אלון בהשראת המוזיקה של ינאי קמינקא ז"ל.
 מה שלומי היום? (מתוך "שיחה חצי שיחה", 2024).

 לקריאה נוספת 
 קמינקא, א. (2011). "חשיבה תוצאתית: השפעתן של התערבויות לקידום חשיבה תוצאתית על יכולתם של תלמידים לפתור בעיות כלליות ובעיות מתחום ידע ספציפי". דיסרטציה לקבלת תואר דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן.

 ראיון עם רון נשיאל והזמר יונתן אבירן בתוכנית "מגזין שבת", מדקה 21:45.
 "איך כותבים אבל" - ראיון עם רותם ניר נחמיאס ועומר ברק בפודקאסט "מדברים כתיבה", פרק 25.

 קישורים חיצוניים 
 ספרים של אייל קמינקא
 ספר: הומאוסטזיס, הצופן איראן
 עוד על ינאי קמינקא
 המרכז לחשיבה פורצת דרך

 "משנאת הזר לקבלת האחר", האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 6 בנובמבר 2014
 דברי פתיחה בכנס המורים הישראלי, יד ושם, דצמבר 2017
 לאן נוביל את הזיכרון?, פתיחת כינוס מקוון של עמותת דורות ההמשך, 17 בינואר 2021




 שמו הונצח בנאס"א, דניאל רוט-אבנרי, ערוץ i24, פורסם ב-18 בנובמבר 2024


הערות שוליים

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:צור הדסה: אישים
קטגוריה:אבות שכולים: חללי צה"ל
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974