עירא הדר

עירא הדר (נולדה ב-1967) היא עורכת דין ישראלית ופעילה מרכזית למען זכויות להט"ב בישראל. שותפה מייסדת במשרד עורכות הדין עירא הדר ומיכל עדן, המתמחה בזכויות קהילת הלהט"ב, ידועים בציבור ומשפחות אלטרנטיביות, וכן בתחומי המשפחה והירושה באופן כללי. מזה שנים רבות עו"ד הדר מעניקה שירותים משפטיים לחברי וחברות קהילת הלהט"ב בשלל תחומים, לרבות זוגיות גאה, הורות להט"בית, אימוץ להט"בי, אפוטרופסות, הסדרת מעמדם של בני זוג זרים, זכויות כלכליות בתחום העבודה והפנסיה. במסגרת פעילותה המשפטית, הדר הובילה גם לתקדימים פורצי דרך למען הקהילה הגאה.

 ביוגרפיה 
עירא נולדה בתל אביב בשנת 1967,להורים ילידי ישראל. בצבא שירתה כקצינת מבצעים בחיל האוויר והשתחררה בדרגת סגן. בשנת 1994 סיימה את לימודי המשפטים באוניברסיטת תל אביב. הדר התמחתה בבית המשפט המחוזי בתל אביב אצל השופטת רות אליעז, שעסקה בתחום דיני המשפחה והירושה. במשך זמן קצר עבדה כעו"ד בשדולת הנשים בישראל.

בשנת 1997 עו"ד הדר הקימה את המשרד הראשון בישראל שהתמחה בזכויות קהילת הלהט"ב. מאז, הדר מעניקה לחברי וחברות הקהילה מגוון שירותים משפטיים בשלל תחומי החיים, כולל מאבקים למניעת אפליה נגד להט"ב, ייצוג במסגרת סכסוכי משפחה ופרידות, הסדרת זוגיות גאה, הורות להט"בית, אימוצים, צווי הורות פסיקתיים, פונדקאות, אפוטרופסות, הסכמי זוגיות והורות, צוואות וירושות, יפוי כח מתמשכים, הסדרת מעמד לבני זוג זרים, זכויות כלכליות, זכויות והטבות בתחום העבודה והפנסיה, ועוד.

בשנת 2005 נבחרה הדר, על-ידי המגזין "ליידי גלובס" כאחת מ-50 הנשים המשפיעות בישראל. באותה שנה, הדר זכתה גם באות "יקירת הקהילה" מטעם אגודת הלהט"ב.

בשנת 2015, הדר נבחרה בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב הישראלית.

בשנת 2015 הדר הקימה שותפות עם עורכת הדין מיכל עדן, והשתיים מנהלות יחד משרד המתמחה בזכויות קהילת הלהט"ב, בידועים בציבור, משפחות אלטרנטיבות וכן בתחומי המשפחה והירושה באופן כללי ומתמחה בליווי משפטי הן בעת הקמת משפחות, הן במקרים של סכסוכים ופרידות והן בעת פטירה.

בשנת 2016 הדר הייתה שותפה לכתיבת הספר "זכויות הקהילה הגאה בישראל: משפט, נטייה מינית וזהות מגדרית", בו כתבה את הפרק "זכויות כלכליות לזוגות מאותו המין".

הדר הייתה ממייסדות עמותת "קל"ף" (קהילה לסבית פמיניסטית), ובמשך מעל לעשור, שימשה בהתנדבות כיועצת המשפטית של הארגון. היא כיהנה גם כמ"מ-יו"ר הוועדה לקידום זכויות הלהט"ב בלשכת עורכי הדין.

הייתה שותפה בפורום עורכי הדין של קהילת הלהט"ב, "גיי-בר" ובמשך מספר שנים, כתבה וערכה מדור משפטי על זכויות קהילת הלהט"ב באתר "GoGay".

הדר קיימה זוגיות ממושכת עם אורנה הדר ולשתיים שני ילדים משותפים. שם המשפחה הדר הורכב מהלחמת שמות הנעורים של שתיהן - אורנה הורוביץ ועירא רדר.  מאז 2015 נמצאת בזוגיות עם אשת החינוך יעל הרץ.

 הישגים משפטיים 
במסגרת פעילותה המשפטית, עו"ד עירא הדר הובילה לשורה ארוכה של תקדימים פורצי דרך למען הקהילה הגאה, והשיגה פסקי דין חשובים לקידום השוויון לחברי וחברות הקהילה ולמניעת אפלייתם מצד רשויות המדינה וגורמים אחרים.

מאבקים למען ההכרה בהורות הלהט"בית
 אימוצים במשפחות להט"ב - בשנת 2005 התפרסה עו"ד הדר כמי שהוביל לתקדים ירוס-חקק, בו בית המשפט העליון הכיר לראשונה בהורות המשותפת של בנות זוג לסביות על הילדים שנולדו להן בעזרת תרומות זרע במהלך חייהן המשותפים. עו"ד הדר ייצגה את בנות הזוג טל ואביטל ירוס-חקק במאבק בן 9 שנים, שבסופו הרכב מורחב של 9 שופטי בית המשפט העליון, בראשות הנשיא אהרון ברק, אישר לראשונה אימוצים במשפחות להט"בע"א 10280/01 ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה, ניתן ב-10 בינואר 2005..
פסק דין ירוס-חקק יצר שינוי דרמטי בהתייחסות של המערכת המשפטית והציבור בישראל כלפי המשפחות החד מיניות וסלל את הדרך לשורה של תקדימים נוספים למען ההורות הלהט"ב. בעקבות פסק דין ירוס-חקק, ניתנו אלפי צווי אימוץ במסגרת משפחות גאות. בעקבות התקדים גם משרד הפנים החלק להנפיק מסמכי רישום המותאים למשפחות להט"ב, בהם נרשם כי לילדים יש שתי אמהות או שני אבות.
 צווי הורות פסיקתיים- בשנת 2015 עו"ד הדר המשיכה לקדם את המהפכה בתחום ההורות הלהט"בית, ולראשונה הוכר מעמדה ההורי של אם לא ביולוגית כלפי הילדים שילדה בת זוגה באמצעות צווי הורות פסיקתייםתיק 57740-12-13 פלונית נ' פלונית, ניתן ב-1 במרץ 2015.. מדובר בהליך יעיל ומהיר יותר מהליך האימוץ והרבה פחות פולשני.
בהמשך, הדר הייתה שותפה לשורה של מאבקים משפטיים נוספים נגד המדינה במטרה לאפשר קבלת צווי הורות במגוון של מצבים: לגבי ילדים גדולים, לאחר פרידה בין בני/בנות הזוג, וכן במקרים בהם ההורה הביולוגי/ת מתנגד/ת למתן צו הורות לבן/בת הזוג. עו"ד הדר פעלה גם כדי להקל על קבלת צווי ההורות, כך שיינתנו ללא מעורבות עו"ד וללא דיונים בבתי המשפט. בנוסף, עו"ד הדר ניהלה מאבק משפטי ממושך למען מתן תחולה רטרואקטיבית לצווי ההורות, כך שהאם הלא ביולוגית תוכל כאמא מיום הלידה. בשנת 2021 בית המשפט העליון קיבל את עמדתה.

ייצוג בסכסוכים עקב פרידות במשפחות להט"ב
במקביל למאבקים נגד רשויות המדינה למען זכויותיהן של המשפחות הלהט"ב, עו"ד הדר מייצגת אמהות ואבות גם במסגרת סכסוכי פרידה במשפחות להט"ב. גם במסגרת זו הדר השיגה מספר תקדימים חשובים שהרחיבו את ההגנה על המשפחות הלהט"ב, למשל:
 מניעת ביטול צו הורות - הדר ייצגה לסבית במאבקה נגד בת זוגה לשעבר (האם הביולוגית) שדרשה לבטל את צו ההורות שניתן לגבי בתן המשותפת. לאחר מאבק ממושך, בית המשפט העליות דחה את תביעת האם הביולוגית, אשרר את צו ההורות לאם הלא ביולוגית וקבע שהורות שנוצרה באמצעות צווי הורות פסיקתיים שווה לחלוטין להורות ביולוגית ותבוטל רק במקרים קיצוניים.
 הכרה בהורות משותפת חרף פרידה במהלך ההריון - עו"ד הדר ייצגה אם לא ביולוגית שביקשה להכיר בהורותה על הילד שבת זוגה לשעבר הרתה במהלך חייהן המשותפים, וזאת למרות שבנות הזוג נפרדו במהלך ההריון. אחרי מאבק ממושך של 7 שנים, ולמרות התנגדות העזה של האם הביולוגית, בית המשפט העליון קיבל את התביעה שהגישה הדר והעניק את צו ההורות המיוחל''ש_46465-01-22_0.pdf עמ"ש 46465-01-22 א' נ' ב', ניתן ב-22 ביולי 2022...
 מתן זמני שהות נרחבים לאם לא ביולוגית ללא צו הורות - עו"ד הדר ייצגה אם לא ביולוגית שתבעה זמני שהות נרחבים על הילדות שבת זוגה לשעבר ילדה במהלך חייהן המשותפים, וזאת למרות שטרם ניתנו צווי הורות שהכירו בהורות המשותפת של בנות הזוג לשעבר. בית המשפט המחוזי קיבל את התביעה וקבע שהתובעת שימשה לילדות כאם בפועל וטובת הבנות מחייבת להעניק לה זמני שהות נרחביםרמ"ש 8800-11-21 פלונית נ' פלונית, ניתן ב-24 בדצמבר 2021.רמ"ש 3127-04-22 פלונית נ' פלונית, ניתן ב-23 במאי 2022.בע"מ 4400/22 פלונית נ' פלונית, ניתן ב-11 ביולי 2022..
 מתן צווי הורות חרף התנגדות האם הביולוגית - עו"ד הדר ייצגה אם לא ביולוגית שתבעה מתן צווי הורות וזמני שהות שוויוניים על הבנות שבת זוגה לשעבר ילדה במהלך חייהן המשותפים, הכל למרות התנגדות עזה מצד האם הביולוגיתתלה"מ 23073-01-22 ותלה"מ 21106-03-22 פלונית נג' פלונית, ניתן ב-3 במרץ 2024.עמ"ש 33993-04-24 פלונית נ' פלונית, ניתן ב-23 בינואר 2025..
 חיוב אם לא ביולוגית במזונות קטינים - גם בתחום מזונות הילדים עו"ד הדר השיגה תקדימים חשובים. בשני מקרים שונים היא ייצגה אמהות ביולוגיות שלאחר פרידה גילו שבנות זוגן לשעבר נטשו את הילדים שהובאו לעולם במהלך חייהן המשותפים. בכל אחד מהמקרים הללו בתי המשפט חייבו את בת הזוג הנוטשת לשלם לאם הביולוגית מזונות עבור הילדים שננטשותלה"מ 32090-03-17 פלונית נ' פלונית, ניתן ב-13 במרץ 2019.עמ"ש 8528-02-22 פלונית נ' פלונית, ניתן ב-27 בדצמבר 2022..

הישגים משפטיים בתחום הזוגיות הלהט"ב
הדר יצרה תקדימים חשובים גם לגבי ההכרה בזוגיות הלהט"ב, כך שייהנו מההטבות הכלכליות וזכויות הפנסיה והשארים המוענקות לכלל בני הזוג, למשל:
 הכרה בזוגיות חד מינית לשם קבלת פנסיה - בשנת 2001 עו"ד הדר הגישה תביעה תקדימית של הומו שביקש להכיר בו כידוע בציבור של בן זוגו המנוח לצורך קבלת קצבת שארים מקרן פנסיה. בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב קיבל את התביעה, העניק את קצבת הפנסיה, והגדירה לראשונה בנו זוג הומואים כידועים בציבורע.ב 3816/01 פטריק לוי נ' מבטחים, ניתן ב-25 ביוני 2001..
 בשנת 2010 ייצגה הדר הומו שחי עם בן זוגו במשך שנים בארון תוך הסתרת הזוגיות ביניהם. לאחר פטירת בן הזוג, התובע דרש לקבל את זכויות הפנסיה של בן זוגו המנוח. עו"ד הדר שכנעה את בית המשפט כי יש לדרוש נטל ראיות מופחת מבני זוג שחיים בארון ומסתירים את נטיותיהם המיניות ואורח חייהם ועקב כך מתקשים להוכיח את דבר הזוגיות. עקב כך, בית המשפט הכיר בידועים בציבור גם כאשר הציבור כלל אינו יודע אודות זוגיותםע.ב 3075/08 פלוני נ' מקפת, ניתן ב-21 באפריל 2010..
 הכרה בזוגיות חד מינית לשם קבלת זכויות מהביטוח הלאומי - בשנת 2010 הובילה עו"ד הדר להכרה בבני זוג מאותו המין גם לצורך קבלת קצבת שארים מ-הביטוח הלאומי. באותו מקרה הביטוח הלאומי אף חויב לשלם לתובע הוצאות משפט על כך שמלכתחילה סירב להכיר בזכויותיו ואילץ אותו לנקוט בהליכי משפט לשם כךב"ל 27366-06-10 פלוני נ' המוסד לביטוח לאומי, ניתן ב-10 באפריל 2011..
 הכרה בזוגיות החד מינית לשם קבלת קצבה לניצולי שואה - בשנת 2011 עו"ד הדר הביאה להכרה גם בבני זוג מאותו המין של ניצולי שואה, כאשר בית המשפט הכיר בהומו כידוע בציבור של ניצול שואה שנפטר, והעניק לו קצבת שארים מכוח חוג נכי רדיפות הנאציםו"ע 23191-12-10 לב רן נ' משרד האוצר - הלשכה לשיקום נכים, ניתן ב-16 במאי 2011..
 בשנת 1997 עו"ד הדר ערכה את העתירה לבג"ץ בעניין "קלפים פתוחים", בה שר החינוך אולץ לשדר בטלוויזיה החינוכית תוכנית בנושא נוער הומו-לסבי. הדר ייצגה את העותרים יחד עם עו"ד דן יקיר ו-עו"ד דורי ספיבקבג"ץ 273/97 האגודה לשמירת זכויות הפרט נ' שר החינוך, פ"ד נא(5) 822 (1997), ניתן ב-21 בספטמבר 1997..

 קישורים חיצוניים 


 זכויות הקהילה הגאה בישראל: משפט, נטטיה מינית וזהות מגדרית, המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי ומיכאל סאקר, הפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשע"ו-2016

 הערות שוליים 

קטגוריה:פעילות למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:עורכות דין חברתיות ישראליות
קטגוריה:עורכי דין חברתיים ישראלים
קטגוריה:עורכי דין להט"בים ישראלים
קטגוריה:להט"ביות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1967
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967