בית הוועד הפועל של ההסתדרות

בית הוועד הפועל של ההסתדרות, השוכן ברחוב ארלוזורוב 93 בתל אביב, הוא מקום מושבה של הנהלת ההסתדרות החדשה, שעד לשנת 1994 נקראה ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל; והנהלתה, ששכנה בבניין, נקראה הוועד הפועל והמזכירות הכללית. בשנת 1994, לאחר בחירתו של חיים רמון ליו"ר ההסתדרות, הועברה הנהלת ההסתדרות לירושלים, אך לאחר תקופה קצרה שבה לבית הוועד הפועל בתל אביב.

קודם להקמת בית הוועד הפועל

בראשית ימי הוועד הפועל, בשנת 1921, הוא שכן בחדר קטן ברחוב קלישר בתל אביב, ולאחר כשנה עבר לדירה בשכונת מוסררה בירושלים. ב-1925 נשכרו עבורו חדר אחד ומטבח בבית סולל בונה ברחוב ברזילי בתל אביב. בשנת 1926 עבר לדירה בת 4 חדרים בשדרות רוטשילד 2 בתל אביב, ובאותה שנה לדירה בת 7 חדרים, בית פבזנר, ברחוב יהודה הלוי. בשנת 1928 שוכן הוועד הפועל בבית סולל בונה על דרך פתח תקווה (כיום דרך בגין) ובשנת 1933 נרכש לו בניין ברחוב אלנבי אשר שימש את הוועד הפועל משך 20 שנים, ושימש אף כמטה "ההגנה", עד הקמת המבנה הנוכחי ברחוב ארלוזורוב.

המבנה
הבניין תוכנן בשנת 1949 על ידי צוות האדריכלים דב כרמי, צבי מלצר, מריאן גרינהאוז, מלכיאל קוטלביץ', יצחק ישר, יצחק משה לבקוביץ', מאיר צרפתי ומארק פינטל. הוא נחנך בראשית חודש יולי 1953, אך בנייתו הסתיימה בשנת 1956 . על תכנון הגן הופקד אדריכל הנוף יצחק קוטנר, אשר שמר על מרחב פתוח ובו עצים פזורים בדגם פארק טבעי. הגינון המינימליסטי מעצים את המבנה אך גם נמנע מלהעצים את פורמליות שלו בכך שלא יצר גן פורמלי או שדרות עצים נוקשות.

צביונו של הבניין, הבנוי בסגנון הברוטליסטי, מבטא את עקרונות האדריכלות הסוציאליסטית שבלטה בארץ החל משנות ה-30 ועד שנות ה-50 (ע"ע קלסיציזם סטליניסטי). בכניסה אל הבניין הוקמה מדשאה רחבה, ובצִדה השני הוקמו 3 בניינים רחבים בטורים מחוברים אל הבניין הראשי לאורך השביל המוביל אל הכניסה. הבניין סימל טקסיות ופשטות לצד ביטחון וגאווה, ואלה היו בסיס לסדר אדריכלי שביטא אקלים חברתי סוציאליסטי. סדר העמדתם של הבניינים בטור לפני הבניין הראשי, המרוחק מן הרחוב, שביל ההליכה הקושר את הכניסה הראשית עם המדשאה ועם הבניינים לצִדו מדברים אל היחיד ואל הציבור בקנה מידה גדול, גאה ופשוט.

בתוך הבניין משתרעים מסדרונות ארוכים. על הגג בליטה אדומה המבטאת את סמל הקומוניזם והסוציאליזם. הבניין מבטא נאמנה את הסגנון הבינלאומי בראשית ימיו, שהיה בשיאו. את הסורג הדקורטיבי המוצב באולם הכניסה של הבניין תכנן האמן שלום סבא בשנת 1955. 

הסביבה
300px|ממוזער|שמאל|פסלי דוד בן-גוריון וגולדה מאיר בגן ההסתדרות בתל אביב
ממוזער|גינת ההסתדרות ביום חנוכתה באוקטובר 2020
בשנים שלאחר הקמת הבניין הוקמו בקרבתו מוסדות נוספים שהיו קשורים להסתדרות, כגון: בניין הנהלת קופת חולים כללית, המכון לחקר תנועת העבודה, בית הסתדרות המורים, בית ליסין, בית המלין (נהרס בשנת 2018), בית הספר לפעילי ההסתדרות (נהרס בשנת 1993) ובית הקיבוץ המאוחד (נהרס בשנת 2008).
ממוזער|פסל דוד בן-גוריון של האמנית ורדה גבעולי בגינת ההסתדרות

בראשית שנת 2020 החלו עבודות להפיכת רחבת הדשא בכניסה אל הבניין לגינה ציבורית. בסוף אוקטובר אותה שנה נחנכה הגינה, שעוצבה בזיקה למדשאה המקורית. למדשאה נוספו 'שביל תנועות הנוער' שלאורכו שולבו שלטים המספרים על תולדות ההסתדרות ושבילים נוספים, וכן הוקמו שולחן עבודה עם גישה לחשמל, ספריה ציבורית, פסל של דוד בן-גוריון וספסל שעליו דמיותיהם של בן-גוריון וגולדה מאיר בביצוע האמנים ורדה גבעולי ואילן גלבר, נשתלו עצים והוצבו ספסלים ופינות ישיבה.

בתרבות
במערכון מפורסם מאת אפרים קישון, מעיר פוקס את שכנו שטוכס על מנת לבשר לו בשמחה שהבניין הסמוך, הוא בית הוועד הפועל של ההסתדרות, פוצץ בלילה. המערכון הוקלט על ידי שמוליק סגל ושמואל רודנסקי בשנת 1966.

 קישורים חיצוניים 


 , 



הערות שוליים

הוועד הפועל של ההסתדרות
קטגוריה:ההסתדרות הכללית
קטגוריה:הצפון החדש
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן דב כרמי
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן יצחק ישר
קטגוריה:רחוב ארלוזורוב (תל אביב)
קטגוריה:ברוטליזם בישראל
קטגוריה:ההסתדרות הכללית: מבנים