מתיאש שייבר

מתיאש שייבר (בהונגרית: Seiber Mátyás György; 4 במאי 1905 בודפשט – 24 בספטמבר 1960 הפארק הלאומי קרוגר, דרום אפריקה) היה נגן צ'לו ומלחין יהודי-הונגרי, שחי ופעל באנגליה משנת 1935 ואילך.

 ביוגרפיה 

שייבר נולד בבודפשט כבן הבכור מבין שלושת הילדים של משפחה יהודית. אביו, מיהאי שייבר היה מהנדס במסילות ברזל. נגינה בפסנתר למד מתיאש מילדותו אצל אמו, ברטה לבית פאטאי, שהייתה פסנתרנית ומורה ידועה בתחום. הוא החל לנגן בצ'לו בגיל 10 ובסיום הגימנסיה הלותרנית, בשנים 1919 עד 1924 למד באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, צ'לו אצל אדולף שיפר והלחנה אצל זולטאן קודאי, עמו סייר ברחבי הונגריה לאיסוף שירי עם. בין חבריו לכיתה באקדמיה היו אנטל דוראטי ועדן פרטוש. הוא הגיש בשנת 1925 סרנדה לשישיית כלי נשיפה מעץ לתחרות בבודפשט. הסרנדה לא זכתה בפרס ובמחאה על כך, התפטר בלה בארטוק מחבר השופטים. בשנת 1928 התמנה למנהל מחלקת הג'אז בקונסרבטוריון הוך בפרנקפורט, שפתח את הקורס האקדמי הראשון בעולם בתחום הג'אז. אחרי שהנאצים סגרו את המחלקה בשנת 1933, עזב שייבר את גרמניה ושב לפרק זמן קצר להונגריה. שהה בהמשך כשנתיים בברית המועצות ועבד שם בתחום בקורת וחקר המוזיקה. בסופו של דבר השתקע בלונדון. בשנת 1935 קיבל אזרחות בריטית. בשנת 1936 עסק עם תאודור אדורנו במחקר בנושא הג'אז וב-1938 נשא דברים בקונגרס "מוזיקה בזמננו" בתביעה להתייחסות רצינית ולניתוח אינטליגנטי של הג'אז, בעיקר באמצעות הערכת הטכניקות הרתמיות האופייניות לו. משנת 1942 נמנה עם סגל המורים של מורלי קולג' בלונדון, בהזמנת מייקל טיפט. אחרי שהתחתן בשנת 1947 עם רקדנית
 הבלט לילה באואר, גם היא ילידת הונגריה, התגורר שייבר בקטרהם, סארי, ולימד הלחנה בביתו.
שייבר נהנה מכבוד והערכה כמורה להלחנה. כמה מתלמידיו היו למוזיקאים ידועי שם בזכות עצמם, בהם פיטר רסין פריקר, דון בנקס, אנתוני מילנר ויו ווד.

מתיאש שייבר נהרג בתאונת דרכים בפארק קרוגר כשהיה במסע הרצאות בדרום אפריקה. היה בן 55 במותו. קודאי וליגטי הלחינו יצירות לזכרו.
השאיר אלמנה, שהמשיכה לגור בביתם בקטרהם ובת שהתיישבה בקיימברידג'.
גם אחיו ואחותו עסקו במוזיקה. אחיו יוז'ף ייסד את חברת התקליטים הראשונה בהונגריה.
אחותו, מריה שייבר, קרסטורי מנישואיה, גם היא בוגרת האקדמיה למוזיקה בבודפשט, הייתה האישה הראשונה שניגנה בעוגב בהונגריה.

 מוזיקה 

שייבר שמר על קשר מתמיד עם חיי המוזיקה ביבשת אירופה, יותר מרוב בני תקופתו האנגלים. ב-1948 לקח חלק בפסטיבל בארטוק בבודפשט והרבה לנסוע לפסטיבלים של האיגוד הבינלאומי למוזיקה בת-זמננו (ISCMׂ), שברבים מהם הושמעו יצירות משלו (רביעיית המיתרים השנייה בניו יורק, 1948, פנטזיה קונצ'רטנטה, פלרמו, 1949, "יוליסס", פרנקפורט, 1951, ורביעיית המיתרים השלישית בזלצבורג, 1952 ובבאדן-באדן ב-1955). בביקור בבודפשט ב-1956, זמן קצר לפני המרד, התיידד עם ג'רג' ליגטי הצעיר, שהקדיש את "אטמוספירות" שלו משנת 1961 לזכרו של שייבר.

המוזיקה של שייבר אקלקטית בסגנונה. ניכרות בה השפעת הג'אז והשפעות של בארטוק ושנברג. מכלול יצירותיו כולל את "יוליסס" (1947), קנטטה לטקסט של ג'יימס ג'ויס; פסקולים לסרטי הנפשה, בהם "חוות החיות" (1954); מוזיקה ליצירתו של המשורר והטרגיקון ויליאם מקגונאגול, "הלוויתן טיי המפורסם" (שנכתבה לפסטיבל ג'רארד הופנונג השני במספר); שלוש רביעיות מיתרים; ועיבודים כוראליים לשירי עם הונגרים ויוגוסלביים. כן כתב אופרה אחת, "אווה שיחקה בבובות" (Eva spielt mit Puppen) משנת 1934, ושתי אופרטות, A Palágyi Pekek ו־Balaton.

שייבר השתמש בשם עט ליצירת הג'אז ולמוזיקה הפופולרית שלו: ג. ס. מאתיס או ג'ורג' מאתיס (מתן צורה האנגלית לשמו ההונגרי), ובשם זה כתב בשביל ג'ון דאנקוורת'. הוא זכה בפרס נובלו על השיר "ליד מזרקות רומא", למילים של נורמן ניואל, שהיה להיט בשנת 1956 באנגליה בביצוע דייוויד יוז.

 קישורים חיצוניים 

 Mátyás Seiber 2005 centenary website
 Index of Complete Works of Mátyás Seiber
 Suppressed Music
 The early reception of Jazz in Germany: Mátyás Seiber and the Jazz Orchester of the Hoch Conservatory in a radio recording from 1931
 The first jazz theory class, ever, wasn't offered in the United States—it was at the Hoch Conservatory in Frankfurt, Germany
 תפנית בלתי צפויה בקריירה של מתיאש שייבר - מאת קתרין סמית באוארס - תרגום מאנגלית להונגרית
 תמונה של ברטה פאטאי, אמו של המלחין
 שומה קובאץ' - מתיאש שייבר והג'אז, 1999 

הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים יהודים הונגרים
קטגוריה:מלחינים יהודים בריטים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
קטגוריה:מורים למוזיקה יהודים
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בדרום אפריקה
קטגוריה:מלחינים בריטים במאה ה-20
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1905
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1960