רבי שמעיה

רבי שמעיה היה מחכמי צרפת במאה ה-11 ובתחילת המאה ה-12,

היה תלמידו המובהק של רש"י, וגם קרוב משפחתו. על פי רבנו תם היה חותנו של אחיו, וככל הנראה מדובר ברשב"ם. רש"י מכנה את רבי שמעיה "אחינו שמעיה" ומספר שבזכות לימודם המשותף בספר יחזקאל שינה ותיקן אחד מפירושיו. אברהם עפשטיין כינה אותו "מזכירו" ו"סופרו" של רש"י. תקופה ארוכה ישב בטרויש עירו של רש"י, וגם לאחר שעזב שמר על קשר עם רבו באמצעות מכתבים. בנו ר' משה ערך את ספר האורה.

 חיבוריו 
רבי שמעיה השתתף עם רש"י בכתיבת פירושיו למקרא, ואף העתיק את פירושו לתורה וכתב גלוסות על פירושיו. רבי שמעיה נטה לפירושים על דרך הפשט, ובכמה מקומות העיר על דברי רש"י שהם לא פשט אמנם בשונה מחבריו, רשב"ם ור"י קרא, רבי שמעיה התעסק פחות בפשט ויותר במדרש, ובתוספותיו לפירוש רש"י מביא לעיתים מדרשים נוספים שלא מובאים ברש"י.

בנוסף, הוא ערך ספר פסקים של רש"י. ספר פסקים זה שימש ככל הנראה מקור לכמה מהכתבים שיצאו מבית מדרשו של רש"י, בהם: ספר הפרדס, מחזור ויטרי, סידור רש"י ותשובות חכמי צרפת ולותיר.

מעבר לעיסוקו בעריכה וסידור של כתבי רבו, הוא חיבר פירוש לכמה מסכתות מהתלמוד, והפירוש מוזכר בתוספות בכמה מקומות. פירושו למסכת מידות נדפס בכל מהדורות התלמוד. בפתח הפירוש נרשם: "פרוש הר' שמעיה אשר פתר לפני רבו". פירושו למסכת תמיד נדפס בשנת תשס"א על ידי אהרן ארנד. בנוסף, הוא חיבר פירושים לפיוטים. רבי שמעיה כתב חיבורים נוספים, אולם רק חלקם שרדו מפני צניעותו וגם מחמת שמו שנרשם בקיצור שמ', ופוענח לעיתים באופן שגוי כשמעון או שמואל.

בכמה מקומות מוזכר "מחזור ויטרי של רבינו שמעיה" א' אפטוביצר כתב שהיו שני מחזורים בשם זה, ושגם ר' שמעיה התגורר בויטרי. אבל א"א אורבך דחה דבריו בטענה שהיה רק ספר אחד בשם זה, והוכיח ממקבילות שהוא שיבוש והכוונה שבמחזור ויטרי מובא בשם ר' שמעיה.

לדעת אברהם ברלינר מדובר ברבי שמעיה השושני שכתב כמה חיבורים, ביניהם פירוש לשיר השירים. וכן צידדו גם אברהם גרוסמן וי"מ תא שמעי"מ תא שמע, 'ספר רושיינא - פרשנות מקרא דרום איטלקית מסוף המאה האחת עשרה', תרביץ עב,ד (תשס"ג), עמ' 576 הערה 24.. אולם יש חוקרים שסבורים שמדובר בשני אישים שונים.

 לקריאה נוספת 
 אברהם גרוסמן, חכמי צרפת הראשונים, הוצאת מאגנס תשנ"ז, עמ' 411–347.
 אברהם גרוסמן, "ר' שמעיה השושני ופירושו לשיר השירים", בתוך: משה בר-אשר (עורך), ספר היובל לרב מרדכי ברויאר, ירושלים תשנ"ב, א, עמ' 27–62.
 שרה יפת ואברהם גרוסמן (עורכים), רש"י: דמותו ויצירתו - מקורותיו של רש"י והשפעתו, מרכז זלמן שזר תשס"ט
 אברהם עפשטיין, רבי שמעיה תלמידו וסופרו של רש"י, בתוך: אברהם מאיר הברמן (עורך) כתבי ר' אברהם עפשטיין, ירושלים תש"י-תשי"ז, עמ' רסט-ש.
 אביגדור אפטוביצר, מבוא לראבי"ה, ירושלים תשמ"ד, עמ' 414–416.
 א"א אורבך, בעלי התוספות, ירושלים תשמ"ו, עמ' 34–37.

 קישורים חיצוניים 



 אברהם גרוסמן, הגהות רבי שמעיה ונוסח רש"י לתורה, תרביץ ס [א] (תשרי תשנ"א), עמ' 67–98.
 מאיר בר-אילן, הפרשנות הנומרולוגית למלאכת המשכן, דף שבועי של אוניברסיטת בר-אילן, פרשת תרומה תשס"ג, גיליון 482.
 יצחק ש' פנקובר, הגהות רש"י לפירושו לתורה, JSIJ  6 (2007), עמ' 141–188.
 תוספות רבי שמעיה לפירוש רש"י על התורה, באתר Alhatora.org.
 פירוש ר' שמעיה למסכת מידות, באתר Alhatora.org.

 הערות שוליים 

קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:ראשוני צרפת
קטגוריה:תלמידי רש"י
קטגוריה:פרשני הפיוט
קטגוריה:טרואה: רבנים
קטגוריה:יהודי צרפת במאה ה-11
קטגוריה:יהודי צרפת במאה ה-12