בועז הרפז

בועז הרפז (נולד ב-31 באוקטובר 1966) הוא קצין צה"ל במילואים. הורשע בזיוף "מסמך הרפז" (שנקרא בתחילת הפרשייה - "מסמך גלנט").

 קורות חייו (מתחילת שירותו הצבאי) 
הרפז תחילה שירת בצה"ל בחיל החימוש, ובהמשך עבר קורס קצינים ושובץ בחטיבת הבקעה. משם עבר לסיירת מטכ"ל בה שימש קצין החימוש שלה, בתקופת כהונתו של רן שחור כמפקד היחידה. בהמשך מונה למפקד פלגת המנהלה וב-1996 מונה לקצין האג"ם שלה. בשנת 1998 מונה לקצין אג"ם, בדרגת סגן-אלוף, של מערך המבצעים המיוחדים באגף המודיעין. בשנת 2000 זכה להמלצה של ראש הממשלה, אהוד ברק, שבה נאמר שהרפז הוא "קצין בעל איכויות גבוהות ויכולת אישית מרשימה", המלצה בנוסח המקובל אותו נהג להעניק ברק לקציני צה"ל יוצאי סיירת מטכ"ל.

בסוף 2002 יצא לשנה של חופשה ללא תשלום. קודם לכן, כתב מכתב בעילום שם לרמטכ"ל, משה יעלון, ובו הסתייגות מאופן התנהלות היחידה שבה שירת. בדצמבר 2003 התברר לראשי אגף המודיעין כי המכתב, שהכיל מידע סודי, דלף. למרות החשד שהרפז הוא המדליף, פנה קצין מודיעין ראשי, תא"ל משה שחורי, אל הפרקליט הצבאי הראשי, בבקשה שלא לפתוח בחקירה פלילית נגד הרפז. הרפז הועמד לדין משמעתי ונדון לנזיפה. בסוף 2004 סיים את שירותו בצה"ל, ביוזמת ראש אמ"ן, האלוף אהרן זאבי-פרקש. בשנת 2008, בעקבות המלצה של נציב קבילות החיילים, תא"ל (מיל') אבנר ברזני, הוחזר הרפז לצה"ל (על ידי סגן הרמטכ"ל, משה קפלינסקי, לאחר שראש אכ"א, אלעזר שטרן, סירב לטפל בכך) לשירות בן יום אחד, תוך הגדרת התקופה שקדמה לכך כחופשה ללא תשלום, צעד שהקנה להרפז זכות לקבלת תשלומי פנסיה מצה"ל למשך כל ימי חייו.

לאחר סיום שירותו בצה"ל עסק הרפז בייעוץ ביטחוני, תחילה בחברת "פיקל אבטחה" ואחר כך בחברה משלו בשם "PICSEC".

 פרשת "מסמך הרפז" 
בחקירת המשטרה בעניין "מסמך גלנט", שנערכה בחודש אוגוסט 2010, התברר שהמסמך מזויף, והועלה חשד שהרפז הוא מזייף המסמך, ושהוא העביר את המסמך לעוזר הרמטכ"ל, אל"ם ארז וינר, בסוף אפריל, יותר משלושה חודשים לפני חשיפת המסמך לציבור. הרפז נעצר לחקירה ב-23 באוגוסט 2010, עם שובו לישראל ממדינה אחרת- בה היה זמן קצר לפני שחזר לישראל ונעצר. בהמשך העניין הציבורי בפרשה, פורסמו פרטים על נסיבות פרישתו של בועז הרפז מצה"ל, והחלה בצה"ל בדיקה מחודשת של נסיבות הפרישה.

ב-26 בינואר 2011 הודיעה פרקליטות המדינה על כוונתה להגיש כתב אישום נגד הרפז, על זיוף מסמך ושימוש בו בכוונה להשפיע על תהליך מינוי הרמטכ"ל.

מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס, החליט לבדוק אף הוא את פרשת מסמך גלנט. כמו כן, היועץ המשפטי לממשלה יהודה ויינשטיין הורה למשטרה ולשב"כ לבדוק האם לפתוח בחקירה פלילית בעניין התנהלותו של הרפז. על פרטי הבדיקה הוצא צו איסור פרסום.

לדברי דן מרגלית ורונן ברגמן, בבדיקת מעשיו של הרפז התברר כי "ההתנהלות השערורייתית של הרפז הובילה כמה פעמים לסיכון משמעותי בחיי אדם. רק במזל גדול איש לא קיפד את חייו. בעקבות כל אלה נאלצו ראשי קהילת המודיעין של ישראל לנקוט צעדים קיצוניים שהשפיעו קשות על המשך ביצוע משימות חיוניות לביטחון של כולנו".

פעמים אחדות (קודם מינויו לרמטכ"ל) העיד אשכנזי בפני ועדות צבאיות להגנתו של הרפז. שר הביטחון, אהוד ברק, מתח ביקורת חריפה על הקשרים בין אשכנזי להרפז. בתחילת ספטמבר 2011 חשפה איילה חסון במהדורת יומן את הקשר ההדוק לכאורה בין בועז הרפז לרונית אשכנזי, אשתו של הרמטכ"ל גבי אשכנזי וכן חשד לכך שהם אספו מידע על חריגות הבנייה של גלנט והעבירו אותו לגורמים עלומים. דיווח זה עמד בסתירה לטענת גבי אשכנזי שבין המשפחות לא הייתה הכרות של ממש.

במרץ 2014 נעצר הרפז עם ארז וינר ואבי בניהו בהקשר לפרשה, ושוחרר למעצר בית. באוקטובר 2016 הוגש נגדו כתב אישום באשמת קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, זיוף בכוונה לקבל דבר במרמה בנסיבות מחמירות, שימוש במסמך מזויף ושיבוש מהלכי משפט. בנובמבר 2018, כחלק מעסקת טיעון שגובשה באמצעות סנגוריו עורכי הדין עמית חדד ונועה מילשטיין, הודה והורשע הרפז בזיוף מסמך () ובשימוש במסמך מזויף (). לטענת דן מרגלית ורונן ברגמן, במהלך חקירתו נקטו הרפז ואחרים אסטרטגיה של חשיפת נושאים מסווגים רבים, על מנת להוביל את הפרקליטות לחתימת הסכם טיעון, כדי למנוע חשיפה של חומרי החקירה המסווגים שנאספו בחקירות. במאי 2019 נגזרו עליו 220 שעות שירות לתועלת הציבור.

 לקריאה נוספת 
 דן מרגלית ורונן ברגמן, הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל, כנרת, זמורה-ביתן, 2011
 בן כספית, "חמקן", זמורה ביתן, 2013.

 קישורים חיצוניים 


 בועז הרפז, באתר "גלובס"





 הערות שוליים 

קטגוריה:חיילי אגף המודיעין
קטגוריה:מורשעים בדין משמעתי בישראל
קטגוריה:מורשעים בדין בישראל
קטגוריה:מורשעים בהסדר טיעון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966