העשור השני של המאה ה-20

העשור השני של המאה ה-20 הוא העשור שהחל ב-1 בינואר 1910 והסתיים ב-31 בדצמבר 1919.

במהלך העשור השני של המאה ה-20 המיליטריזם באירופה הגיע לשיאו – מגמה שהחלה עוד במחצית השנייה של המאה ה-19. סגנון החיים השמרני באירופה במחצית הראשונה של העשור, כמו גם מורשת הבריתות הצבאיות שהיו קיימות באירופה, השתנו באופן ניכר ב-28 ביוני 1914 בעקבות הרצח של יורש העצר האוסטרו-הונגרי פרנץ פרדיננד. ההתנקשות הובילה להיווצרות שרשרת של אירועים ובראשם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, שהחלה באירופה ב-1 באוגוסט 1914, והפכה למלחמה עולמית. מלחמת העולם הראשונה נמשכה עד שהוכרזה הפסקת אש ב-11 בנובמבר 1918, אחריה נחתמו סדרה של הסכמים, בראשם הסכם הכניעה הגרמני וחוזה ורסאי החד-צדדי והשנוי במחלוקת.

הסיום של מלחמת העולם הראשונה הוביל לסופן של מונרכיות שונות ולקריסתן של חמש אימפריות בולטות באותה העת – האימפריה הרוסית, האימפריה הגרמנית, אימפריית צ'ינג הגדולה, האימפריה העות'מאנית והאימפריה האוסטרו-הונגרית. חמש האימפריות איבדו שטחים רבים שהיו בשליטתן, ואלו עברו בחלק מהמקרים לידי אימפריות אחרות - בראשן הבריטית והצרפתית - ובחלק מהמקרים לשליטת מדינות לאום ריבוניות. במקרים שונים לא הייתה התאמה בין שטחי מדינת הלאום לבין קבוצה אתנית בעלת זיקה ללאום זה. למשל, שינויי הגבול הותירו מיעוטים גדולים של דוברי גרמנית אזרחי אוסטריה לשעבר מחוץ לשטחי אוסטריה והונגריה, ובשל כך נוצרו בפועל מספר בעיות בלתי צפויות שהפכו לבעיות מהותיות בשני העשורים הבאים.

במהלך העשור אירעו גם מספר מהפכות בולטות בכמה מדינות – המהפכה הפורטוגזית ב-5 באוקטובר 1910, אשר במהלכה הוחלף בית המלוכה הפורטוגזי ששלט בממלכה במשך שמונה מאות שנים ברפובליקה הפורטוגזית, וכמו גם המהפכה המקסיקנית בנובמבר 1910 שהביאה להדחתו של הדיקטטור פורפיריו דיאס, והתפתחה בהמשך למלחמת אזרחים אלימה במיוחד, שנמשכה עד אמצע שנות ה-20 של המאה ה-20. גם לאימפריה הרוסית היה גורל דומה, שכן בעקבות השתתפותה במלחמת העולם הראשונה אירעה בה קריסה חברתית, פוליטית וכלכלית, שהפכה את האוטוקרטיה הצארית לבלתי אפשרית, ובעקבות כן אירעה לבסוף המהפכה הרוסית של 1917 אשר במסגרתה הבולשביקים, בראשות ולדימיר לנין, פירקו את השלטון האוטוקרטי הצארי והובילו לכינונה של הרפובליקה הסובייטית הסוציאל-פדרטיבית של רוסיה אשר הייתה המדינה הקומוניסטית הראשונה בעולם. לאחר המהפכה הרוסית של 1917 אירעה מלחמת האזרחים ברוסיה אשר נמשכה עד סוף 1922.

לקראת סוף העשור מואצת בעקבות המלחמה מגמת ההכרה בזכות הבחירה לנשים, ועד לסיומו של העשור מדינות רבות באירופה מתירות לנשים להצביע.

מבחינה כלכלית טרם מלחמת העולם הראשונה מגיעה הכלכלה הליברלית לשיאה. פרוץ המלחמה יוצרת שינויים גם בהיבט זה, ומשנים את מאזן ההלוואות והחובות לטובת ארצות הברית באופן שסולל את דרכה להפוך למעצמה הכלכלית הבכירה בעולם בעשורים הבאים. ארצות הברית נהנית בעשור זה מתחילתה של דומיננטיות תרבותית עולמית, בזכות שגשוגה של תעשיית הקולנוע המקומית, בה הוליווד מתחילה למצב עצמה בעשור זה כמרכז עולמי של התעשייה.

במהלך העשור גדלה אוכלוסיית העולם מ-1.75 ל-1.87 מיליארד בני אדם. בסך הכל היו במהלך העשור כ-640 מיליון לידות וכ-500 מיליון מקרי מוות ברחבי העולם.

הדור שנולד בעשור השני של המאה ה-20 (יחד עם ילידי העשור הראשון של המאה ה-20 וילדי המחצית השנייה של ילדי שנות ה-20) מכונה דור ה-GI.

 אירועים עולמיים 
 מלחמת העולם הראשונה (1914 – 1918) 

220px|ממוזער|מלחמת העולם הראשונה
280px|ממוזער|מפת העולם המציגה את המשתתפים במלחמת העולם הראשונה: בירוק – מדינות ההסכמה (חלקם נכנסו למלחמה או חדלו להשתתף בשלב מאוחר יותר), בכתום – מעצמות המרכז, באפור – מדינות נייטרליות
אירועים בולטים לאורך המלחמה:
 1914: הרצח בסרייבו – יורש העצר של הקיסרות האוסטרו-הונגרית פרנץ פרדיננד ואשתו סופיה נרצחים ב-28 ביוני על ידי הלאומן הסרבי גברילו פרינציפ בסרייבו. זהו הניצוץ שמדליק את מלחמת העולם הראשונה.
 1914: פרוץ המלחמה – רוסיה, שהייתה בעלת בריתה של סרביה, מכריזה ב-30 ביולי מלחמה על אוסטריה ומתחילה בגיוס המוני. מערכת הבריתות באירופה מופעלת. מהלך זה מתחיל תגובת שרשרת המביאה לכך ששאר המעצמות האירופיות מבצעות גיוס המוני גם כן.
 1914: פלישת גרמניה לבלגיה – ב-4 באוגוסט פולשת גרמניה לבלגיה. בתגובה מכריזה בריטניה מלחמה על גרמניה. ארצות הברית מצהירה על נייטרליות.
 1915: לוחמה בגז במלחמה – לאחר כמה ניסיונות עם הצלחה חלקית ביותר בשימוש בלוחמה כימית במלחמה, צבא גרמניה מצליח לייצר לראשונה פגזים אפקטיביים עם גז כלור, אותם יורה הצבא אל עבר כוחות בעלות הברית בקווי החזית. זו הפעם הראשונה בה נעשה שימוש בכמויות גדולות של גז במלחמה.
 1915: הטבעת האונייה לוסיטניה – במאי 1915 מטביעות צוללות גרמניות את אוניית הנוסעים הבריטית "לוסיטניה". הספינה נושאת 1,198 נוסעים, מתוכם 128 מהנוסעים היו אמריקנים.
 1915: הפסקת לוחמת הצוללות הבלתי מוגבלת – בספטמבר 1915, בתגובה לזעם הבינלאומי על הטבעת אוניית הנוסעים לוסיטניה ועל הטבעת אוניות נוסעים אחרות, הקיסר וילהלם מורה להפסיק את לוחמת הצוללות לתקופה בלתי מוגבלת. הקיסר וילהלם עושה זאת במטרה להרחיק את ארצות הברית מהמלחמה, אך בעשותו כן הוא מקשה במידה רבה על המאמצים הגרמניים למנוע משלוחי אספקה שהגיעו מארצות הברית לצרפת ולאנגליה.
 1916: ראשית השימוש בטנקים – הבריטים עושים הפעלה מבצעית ראשונה של הטנק בקרב על הסום. אף על פי שהטנקים היו שימושיים במיוחד בפריצת תיל דוקרני, וביצירת נתיבים לחיל הרגלים, בשלב הזה הטנקים עדיין פרימיטיביים יחסית ולא משמשים כנשק מכריע עבור הבריטים.
 1917: חידוש לוחמת הצוללות הבלתי מוגבלת – גרמניה מחדשת את לוחמת הצוללות בנתיבי המים האירופיים. החלטה זו משפיעה על החלטתה של ארצות הברית להצטרף למלחמה, מה שמסייע להכריע את הכף כנגד הגרמנים.
 1917: מברק צימרמן – מברק מוצפן שמיורט על ידי המודיעין הבריטי ומועבר לארצות הברית, לאחר שנשלח על ידי שר החוץ של גרמניה, ארתור צימרמן, לשגריר גרמניה בארצות הברית, הרוזן יוהאן פון ברנשטורף, על מנת שיעבירו לשגריר גרמניה במקסיקו, היינריך פון אקארדט. במברק מוסמך פון אקארדט להציע למקסיקו ברית עם גרמניה נגד ארצות הברית, תמורת תמיכה כלכלית נדיבה, והבנה מצד גרמניה שעל מקסיקו לכבוש מחדש את שטחי דרום-מערב ארצות הברית (המדינות טקסס, ניו מקסיקו ואריזונה) שהיו בעבר בריבונות מקסיקנית. יירוט המברק ופענוחו על ידי המודיעין הימי הבריטי הם בין הגורמים המרכזיים להצטרפותה של ארצות הברית למדינות ההסכמה במלחמת העולם הראשונה.
 1917: הצטרפות ארצות הברית למלחמה – ארצות הברית מכריזה מלחמה על גרמניה ומצטרפת למלחמת העולם הראשונה.
 1918: חוזה ברסט-ליטובסק – הסכם שנחתם בין מעצמות המרכז לברית המועצות. ההסכם מאפשר לגרמניה להעביר כמות גדולה יותר של חיילים לחזית המערבית על שילחמו בכוחות הצרפתים, הבריטים והאמריקנים. ההסכם מביא בפועל לעצמאות לטביה, ליטא, פולין, אוקראינה, אסטוניה ופינלנד.
 1918: הכרעת המלחמה – ב-9 לנובמבר 1918 מתמוטט "הרייך השני" (אשר נוסד ב-1871) ובכך מסתיימת כל התקווה הגרמנית לניצחון במלחמה. במקום הרייך השני מוקמת רפובליקת ויימאר. הקיסר עובר להולנד עם פמלייתו, וחי שם את שארית חייו.
 1918: סיום המלחמה – ב-11 לנובמבר 1918, בשעה 11:00 בבוקר – מגיעה מלחמת העולם הראשונה לסיומה, לאחר שגרמניה חותמת על הסכם שביתת נשק עם מדינות ההסכמה. אף שתנאי ההסכם הנוקשים נתפסים כנקמניים ובלתי-הוגנים בציבור הגרמני, אין בכוחה של גרמניה השבורה לחדש את המלחמה.
 1919: ועידת השלום בפריז – מתכנסת הוועידה במטרה לגבש את הסכמי השלום הסופיים עם המעצמות המנוצחות.
 1919: חוזה ורסאי – נחתם על ידי גרמניה, לאחר שמפסידה במלחמת העולם הראשונה. תשלומי הפיצויים הכבדים שגרמניה נדרשת לשלם מביאות אותה תוך זמן קצר להתמוטטות כלכלית, ומצב התוהו ובוהו שנגרם עקב כך תורם משמעותית להתחזקותם של גורמים קיצוניים ובהם המפלגה הנאצית.

 רצח העם הארמני 

שמאל|ממוזער|300px|ארמנים מוצעדים תחת משמר טורקי חמוש לכלא סמוך לעיר אלאזיג שבמזרח טורקיה, אפריל 1915.
במהלך מלחמת העולם הראשונה וגם אחריה (1915–1923) מנסה האימפריה העות'מאנית להכחיד באופן שיטתי ומתוכנן את העם הארמני. ההערכה הרווחת היא שכמחצית מהאוכלוסייה הארמנית בתחומי האימפריה העות'מאנית, בין מיליון למיליון וחצי ארמנים, נספים כתוצאה מרצח העם הארמני.

רצח העם מבוצע במהלך מלחמת העולם הראשונה ולאחריה, ומיושם בשני שלבים – רציחתם של אוכלוסיית הגברים הארמנים במעשי טבח, באמצעות גיוס כפוי לצבא ורציחתם לאחר מכן, ובהמשך על ידי גירוש נשים, ילדים, קשישים, וחולים ארמנים במסגרת צעדות מוות לתוך המדבר הסורי. צעדות המוות מבוצעות בליווי צבאי ובתנאים שמיועדים להביא למותם של המגורשים. לאחר סופה של מלחמת העולם הראשונה ממשיכים טורקים, כורדים ואזרים לטבוח בארמנים עד שנת 1923.

למרות בולטותו של הטבח בארמנים, זה לא הטבח היחיד שמתרחש בתקופה זו באימפריה העות'מאנית. בין היתר נטבחים בשנים 1914–1922 כ-350,000 יוונים נוצרים שמתגוררים בגבולות האימפריה.

 מלחמות בינלאומיות נוספות 
8 באוקטובר 1912 – 18 במאי 1913: מלחמת הבלקן הראשונה – מלחמה שמתנהלת בין האימפריה העות'מאנית לליגה הבלקנית (שכוללת את בולגריה, סרביה, מונטנגרו ויוון). כתוצאה מהמלחמה מאבדת האימפריה העות'מאנית כמעט את כל הטריטוריות שלה באירופה, אך הטריטוריות שנכבשות על ידי הליגה הבלקנית משמשות סלע מחלוקת עליו מתנפצת הברית וסיבה עיקרית לפתיחת מלחמת הבלקן השנייה.
16 ביוני – 18 ביולי 1913: מלחמת הבלקן השנייה – פורצת בין בולגריה מצד אחד לבין יוון וסרביה מהצד השני.
1916-1915: התערבות אמריקאית באיים הקאריבים – לאחר שפורצות בהאיטי וברפובליקה הדומיניקנית מהומות שמובילות לאנרכיה, ארצות הברית – המונעת גם משיקולים כלכליים של המשך הסדר החזרת חובות בין המדינות – פולשת למדינות הללו כדי לכונן בהן משטר יציב.
1921-1919: המלחמה הפולנית-סובייטית: מלחמה שנערכת בין הרפובליקה הפולנית השנייה לבין רוסיה הסובייטית אשר עדיין מצויה בחבלי הקמתה. המלחמה קובעת בפועל את גבולותיה המזרחיים של פולין בתקופה שבין שתי מלחמות העולם.

 הסכמים ומשברים בין יבשתיים 
 1912: אמנת האופיום הבינלאומית – אמנה חלוצית, שמסדירה שיתוף פעולה בינלאומי למלחמה בהפצה של סוגי סמים נפוצים, נחתמה בין 13 מדינות, מ־3 יבשות, ביניהן המעצמות המשמעותיות באותה התקופה. עד סוף העשור מקבלת האמנה תוקף בינלאומי בזכות חוזה ורסאי, ובמהלך העשור חלק מהמדינות מבצעות חקיקה מקומית להסדרת הנושא.
 1913: ארמון השלום – מושלמת בנייתו של הארמון, ובו בית הדין הקבוע לבוררות – המספק בוררות בנוגע להסכמים בינלאומיים, וספריית ארמון השלום – אוסף של מחקרים וספרים, המתמחה במשפט הבינלאומי הפומבי. הקמת הארמון היא אבן דרך בהתגבשותו של בית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ).
1919: ארגון העבודה הבינלאומי – הארגון נוסד כתוצאה מוועידת השלום בפריז כסוכנות של חבר הלאומים במטרה לחזק זכויות עובדים.

 קולוניאליזם ואימפריאליזם 
 1910: הכיבוש היפני בקוריאה – האימפריה היפנית כובשת את קוריאה. הכיבוש היפני הביא בפועל לסיום שלטונו של הקיסר סונג'ונג ולסופה של האימפריה הקוריאנית ושושלת יוסון אשר שלטה בקוריאה במשך 519 שנים.
 1911: החוף הרביעי – איטליה מספחת את טריפוליטניה וקירנאיקה בצפון אפריקה.
1912: חלוקת מרוקו – האימפריה הקולוניאלית הצרפתית והאימפריה הספרדית מחלקות ביניהן את מרוקו, שמתחלקת בין מרוקו הספרדית לבין צפון אפריקה הצרפתית.
1912: לוב האיטלקית – למרות התנגדותם של תושבי לוב, מוסר מהמט החמישי, הסולטאן העות'מאני, את לוב לידי האיטלקים.
1915: הכיבוש האמריקאי של האיטי – השתלטות צבאית אלימה של ארצות הברית על האיטי במטרה להשפיע על המדיניות הכלכלית של האיטי כלפי חברות אמריקאיות.
1916: הכיבוש האמריקאי של הרפובליקה הדומיניקנית – ארצות הברית מיישמת משטר צבאי מטעמה ברפובליקה הדומיניקנית.
 1918: השתלטות רומניה על טרנסילבניה – רומניה משתלטת על טרנסילבניה בתיאום עם מדינות ההסכמה ועל רקע מלחמת העולם הראשונה.
האימפריה הבריטית – לאורך העשור כובשת האימפריה שטחים מסיאם ומסין, ומשתלטת על שטחים נוספים שיעברו רשמית לאחריותה בתחילת העשור הבא.

 דה-קולוניזציה והשגת עצמאות 
 1910: דרום אפריקה – הפרובינציות בדרום היבשת מקבלות עצמאות מבריטניה, ויוצרות מדינה עצמאית.
1912: הרפובליקה הסינית – מוקמת ב-1 בינואר 1912.
1912: אלבניה – לאחר מאבק גרילה מצד כוחות אלבנים במלחמת הבלקן הראשונה, נקבעת עצמאותה של אלבניה בהסכם לונדון.
1916: חג'אז ועסיר – חוסיין בן עלי, שריף מכה, מנצל את התפתחות מלחמת העולם הראשונה כדי להכריז על עצמאות אזור חג'אז מפני האימפריה העות'מאנית. גם מחוז עסיר הסמוך מנצל הזדמנות דומה.
1916: מרידת חג הפסחא – התקוממותם הכושלת של לאומנים אירים כנגד השלטון הבריטי בחג הפסחא באפריל 1916. האירוע מוביל בסופו של דבר לעצמאותה של אירלנד.
 1918: חוזה ברסט-ליטובסק – מעניק ללטביה, ליטא, פולין, אוקראינה, אסטוניה ופינלנד – עצמאות מברית המועצות.
 1 בדצמבר 1918: איסלנד – מקבלת מעמד אוטונומי מדנמרק.
1919: האמנה האנגלו-אפגנית – האמנה שמה קץ להתערבות הבריטית בניהול מדיניות החוץ האפגנית, וסוללת את הדרך לעצמאות אפגניסטן.
1919: חוזה סן-ז'רמן – מפרק את האימפריה האוסטרו-הונגרית, ומעניק עצמאות להונגריה, פולין, צ'כוסלובקיה וממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים.
דומיניון – במהלך העשור ועל רקע המלחמה, משתנה מעמדם של הדומיניונים של האימפריה הבריטית, וחלקם מתחילים להתנהל במדיניות עצמאית של יחסי חוץ.

 תופעות בינלאומיות נוספות 
 זכות בחירה לנשים: דנמרק (1915), איסלנד (1915), קנדה (1917), בריטניה (1918), אסטוניה (1918), גרמניה (1918), הונגריה (1918), לטביה (1918), ליטא (1918), פולין (1918), רוסיה (1918), ארמניה (1919), אזרבייג'ן (1919), בלארוס (1919), בלגיה (1919), גאורגיה (1919), הולנד (1919), לוקסמבורג (1919), שוודיה (1919), אוקראינה (1919), אלבניה (1919), צ'כיה (1919), סלובקיה (1919).

 סכסוכים פנימיים ותמורות פוליטיות 
 אירופה 
 5 באוקטובר 1910: המהפכה הפורטוגזית – במהלכה הוחלף בית המלוכה הפורטוגזי ששלט בממלכה במשך שמונה מאות שנים ברפובליקה הפורטוגזית. המלך מנואל השני נמלט לבריטניה.
1921-1916: מרידות איריות באנגליה – תקופה של מספר שנים של מרידות אלימות מטעם תנועות לאומיות איריות, מתחילה ממרידת חג הפסחא ועד לחלוקת אירלנד בעשור הבא.
 1917: המהפכה הרוסית – בפברואר 1917, בעוד רוסיה נלחמת בגרמניה במלחמת העולם הראשונה, פורצת "מהפכת פברואר" בסנקט פטרבורג, במוסקבה ובערים גדולות אחרות. ב-15 במרץ הצאר מתפטר, והשלטון עובר לממשלה זמנית שממשיכה במלחמה עם גרמניה. הגרמנים שמעוניינים בהוצאת רוסיה מהמלחמה, מתירים ללנין לצאת מגלותו בשווייץ, ולעבור ברכבת חתומה דרך גרמניה לשוודיה הנייטרלית, לנין מגיע לפטרוגראד ב-16 באפריל, ונוטל לידיו את ארגון המאבק שמביא להשתלטות מפלגתו. ביולי מנסה לתפוס את השלטון, אך נכשל ונאלץ להסתתר. בנובמבר מצליח להשליט את מפלגתו ("מהפכת אוקטובר") ונהיה לראש הרפובליקה הסובייטית הסוציאל-פדרטיבית של רוסיה. זוהי הממשלה הקומוניסטית הראשונה בעולם. בשנה לאחר מכן החל המשטר הסובייטי בהפצת עיתוני הפראבדה.
 1919-1918: תוצאותיה הגאופוליטיות של מלחמת העולם הראשונה – פירוק האימפריה הגרמנית, האימפריה האוסטרו-הונגרית והאימפריה הרוסית, שינויים רבים נערכים בגבולות הטריטוריאליים של מדינות אירופה. מספר מדינות וישויות טריטוריאליות אירופאיות חדשות נוצרים: אוסטריה, צ'כוסלובקיה, אסטוניה, העיר החופשית דנציג, הונגריה, לטביה, ליטא, פולין, אוקראינה ויוגוסלביה.
1918: מלחמת האזרחים הפינית – מלחמת אזרחים שמתחוללת בפינלנד לאחר הכרזת העצמאות, בין ה"לבנים" בני המעמדות הגובהים והלאומנים, לבין ה"אדומים" הפועלים. כ-37,000 פינים נהרגים במהלך המלחמה, שמסתיימת בהמלכת מלך גרמני על פינלנד, שמודח בתום מלחמת העולם ומוחלף במשטר דמוקרטי.
 1918: רפובליקת ויימאר – עם תבוסתה של גרמניה במלחמת העולם הראשונה, שלטה בגרמניה צורת שלטון דמוקרטית, שהתקיימה עד עליית המפלגה הנאצית לשלטון. בשנת 1919 מאמצת גרמניה את חוקת ויימאר.

 אמריקה 
 1910: המהפכה המקסיקנית – סדרת מאבקים פוליטיים, חברתיים, וצבאיים הפורצת במקסיקו. במהלך מאבקים אלו נהרגים במקסיקו אחוזים ניכרים מתוך האוכלוסייה, כאשר גם ההערכות השמרניות ביותר מדברות על למעלה ממיליון הרוגים.
 1910: חוק מאן  – כניסתו לתוקף של חוק של הקונגרס האמריקאי, האוסר לראשונה על סחר בנשים.
1912: מדינות ארצות הברית – הקונגרס של ארצות הברית מקבל באותה השנה את ניו מקסיקו ואריזונה כמדינות ה-47 וה-48 של ארצות הברית.
1912: מרד הניגרו  - צבא ארצות הברית מסייע לקובה לדכא את מרד שמארגנים תושבים אפרו-קובנים. כ-5,000 אנשים נהרגים בעימותים.
 1916: התיקון ה-16 לחוקת ארצות הברית – מסמיך את הקונגרס להטיל ולגבות מס הכנסה.
1917: איי הבתולה – ארצות הברית רוכשת את האיים מדנמרק.
1917: ג'נט רנקין – נכנסת לתפקיד האישה הראשונה שנבחרת לכהן בקונגרס האמריקאי.
1920-1919: פשיטות פאלמר – על רקע חשש עולה בארצות הברית מפני עלייה קומוניסטית, וכמה ניסיונות חבלה כנגד אנשי ממשל, מתרחשות בארצות הברית סדרה של פשיטות אלימות שמופנות כנגד רדילקים שמאלנים, אנרכיסטים וחברים בתנועות המזוהות עם הקומוניזם. בפשיטות נעצרים כ-1,000 איש, שבמקרים רבים אינם זוכים להגנה משפטית, ונתקלים בהפרה בוטה של זכויותיהם. הפשיטות יוצרות סערה ציבורית בארצות הברית.

 המזרח הרחוק ואוקיאניה 
 1911: מהפכת שינהאי – פורצת המהפכה שתחילתה בהתקוממות ווצ'אנג, וסופה בהפלת המשטר הקיסרי של שושלת צ'ינג שהחזיקה במושכות המדינה מ-1644 והקמת הרפובליקה הסינית.
1915-1912: ניסיונות עצמאות של מונגוליה וטיבט – לאחר המהפכה בסין מנסות שתי הישויות הלאומיות לנצל את ההזדמנות כדי לקבל הכרה בעצמאותן. בשנת 1912 הן מנסחות יחד את חוזה ברית הידידות בין ממשלת מונגוליה לטיבט, לצד מהלכים נוספים. מונגוליה מנסחת בשנת 1915 הסכם נוסף עם רוסיה וסין בו זוכה להכרה כאוטונומיה, אולם עד סוף העשור גם טיבט וגם מונגוליה לא מכריזות על עצמאות מלאה.
1915: עשרים ואחת התביעות – דרישות של האימפריה היפנית מסין, מפרות את ההבנות הבינלאומיות שהושגו בשנת 1900 עם מדיניות הדלת הפתוחה, מקנות ליפן הישגים והפסדים טקטיים, ויוצרות משבר בינלאומי.
1919: טבח אמריטסר – 50 חיילי גורקה בשירות צבא הודו הבריטית הורגים מאות אזרחים הודים, מרביתם מבני הדת הסיקהית.
1919: תנועת הארבעה במאי – מחוז שאנדונג נלקח מגרמניה בתום המלחמה, ולמרות ציפיות בסין לשחרורו לעצמאות, הוא נמסר בהסכם ורסאי ליפן. המהלך מעורר הפגנות המוניות בבייג'ינג, ומוביל להיווסדות התנועה, שקוראת לשינוי מדיניות הממשלה המתרפסת-כביכול בפני המערב.

 המזרח התיכון 
 1913: הקונגרס הערבי הלאומי הראשון – מפגש ראשון של גורמים שונים ששואפים לקדם לאומיות בעלת זהות ערבית.
1918-1916: המרד הערבי – מרד שמתקיים בחצי האי ערב, בהנהגתו של השריף חוסיין בן עלי, כנגד האימפריה העות'מאנית, כחלק מסדרת מרידות שמתעוררות על רקע מלחמת העולם הראשונה. המרד מתודלק בין השאר על ידי הבריטים, בין השאר באמצעות מכתבי חוסיין–מקמהון.
1917: מרד בסמצ'י  – על רקע התערערות האימפריה הרוסית, מתחילה התקוממות לאומית איסלאמית באזור טורקמניסטן. בלחימה לוקחים חלק כ-30,000-25,000 איש.
 1919: מהומות 1919 במצרים – גל מהומות שנמשך כארבעה חודשים כנגד הפרוטקטורט של האימפריה הבריטית במצרים. המהומות נחשבות לאירוע מכונן בהתפתחות הלאומיות המצרית המודרנית ובאתוס מאבק העם המצרי לעצמאות.

 אפריקה שמדרום לסהרה 
 1920-1900: המלחמה הדרווישית  – בעוד בריטניה עסוקה במלחמת העולם הראשונה, נוחלת התנועה הדרווישית  הצלחות חלקיות במאבק מול השלטון הבריטי בסומליה.
 1916: זאודיתו - זאודיתו מוכתרת כקיסרית אתיופיה, והופכת לאישה הראשונה שמנהיגה מדינה אפריקאית מודרנית, בעלת הכרה בינלאומית.

 תנועות חברתיות ופוליטיות 

 1914: ג'וינט – הארגון היהודי ההומניטרי הגדול בעולם מוקם על ידי מיזוג של שלושה ארגונים קודמים.
1919: קומינטרן – האיגוד הבינלאומי של המפלגות הקומוניסטיות מוקם על ידי ולדימיר לנין, מתוך ההנחה שמשטרה הקומוניסטי של רוסיה לא ישרוד ללא התפשטות המהפכה לרחבי אירופה.
סופרג'יזם – המחצית הראשונה של העשור, המאבק למען זכות בחירה לנשים ממשיך וצובר תאוצה, ובארצות הברית מוקמת מפלגת הנשים הלאומית שמקדמת נושא זה. המאבק פוסק בזמן מלחמת העולם הראשונה, ובמהלכה נשים משתלבות במספר מדינות במקומות עבודה במקום הגברים שיצאו למלחמה, ושילוב נסיבות מוביל להצלחת המאבק, ובשנתיים האחרונות של העשור, לאחר המלחמה, 20 מדינות מכירות בזכות הבחירה לנשים – יותר מכלל המדינות שעשו זאת עד למלחמה.

 כלכלה 

260px|ממוזער|ב-15 באוגוסט 1914 הספינה SS Ancon הייתה הספינה הראשונה שחצתה את תעלת פנמה
 במחצית הראשונה של העשור: כלכלה ליברלית – מגיעה לשיאה טרם מלחמת העולם, לאחר תגובת נגד פרוטקציונרית בסוף המאה הקודמת. בתחילת עשור זה נעלמות הנורמות למגבלות כמותיות בייבוא וייצוא, המכסים נמוכים ויציבים וההמרה לזהב חופשית.
1913: פדרל ריזרב – נוסד בתור הסמכות המוניטרית העליונה והבנק המרכזי של ארצות הברית, כתגובה לסדרה של משברים פיננסים שקודמים לו, ובפרט המשבר הפיננסי של שנת 1907.
1914: תעלת פנמה – התעלה המחברת בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס השקט נפתחת למעבר ספינות.
1914: תקן הזהב - נפסק השימוש בתקן עולמי אחיד בעקבות מלחמת העולם.
1918: השלכות מהפכת אוקטובר – בצו מיוחד מבטלים הסובייטים את הבעלות הפרטית על קרקעות, ומכוננים מודל קרקעות חדש ששם דגש על חקלאות. הסובייטים מכריזים על קולקטיביזציה בה למדינה יש מונופול על כל השווקים לרבות מוצרי החקלאות. במקביל, מתוכננת – ובשלב זה עוד לא מיושמת בעקבות מלחמת האזרחים – רשת ביטחון סוציאלית במסגרתה יקבלו האיכרים שירותים חברתיים נרחבים כמו שירותי בריאות, חינוך, ותעסוקה.
1918: השלכות כלכליות של מלחמת העולם הראשונה – מלחמת העולם הראשונה, שממומנת בעיקר על ידי אשראי, מותירה את מעצמות אירופה בבעיית חוב רצינית בתום המלחמה. ארצות הברית, בהיותה נייטרלית במשך חלקה הראשון של המלחמה, הופכת לגורם מרכזי שמספק הלוואות למעצמות אירופה, ובסיומה של המלחמה הופכת לנושה של 10.3 מיליארד דולר, מה שסולל את דרכה להפיכתה למעצמה הכלכלית הבכירה בעולם.
השלכות המהפכה המקסיקנית – במחצית השנייה של העשור, כחלק מגל שינויים נרחב סביב המהפכה האלימה במקסיקו, מנחיל הממשל המקסיקני רפורמה אגררית שמסדירה את מעמדם של ילידים אמריקאים, שנחשבים בשלב זה תושבים חופשיים דה יורה, על אף היותם צמיתים דה פקטו בעקבות מדיניות החוב והאדמות המקומית. הרפורמה משחררת את הילידים האמריקאים מהחוק שכובל אותם לבעלי האדמות, ומחלקת להם אדמות משלהם במטרה שיוכלו לשקם את הכפרים שלהם. רעיונות אלו נחקקים אומנם, אולם מיושמים בצורה הדרגתית מאוד בעקבות אי סדרים בפוליטיקה המקומית, לאורך העשורים הבאים.

 התרחשויות כלכליות נוספות 
חברות בולטות שהוקמו בעשור זה: IBM (1911), שברולט (1911), סרטי פרמאונט (1912), סרטי יוניברסל (1912), בואינג (1916), BMW (1916), פנסוניק (1918), סיטרואן (1919), הילטון (1919).

 התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות 

ההתנקשויות, החיסולים, וניסיונות ההתנקשות הבולטים ביותר במהלך העשור (לא בהכרח רק רציחות פוליטיות):
 20 בפברואר 1910: בוטרוס ראלי – ראש ממשלת מצרים נרצח בידי מתנקש.
 28 ביוני 1914: רצח פרנץ פרדיננד – יורש העצר של הקיסרות האוסטרו-הונגרית פרנץ פרדיננד ואשתו סופיה נרצחים על ידי הלאומן הסרבי גברילו פרינציפ בסרייבו. זהו הניצוץ שמדליק את מלחמת העולם הראשונה.
 31 ביולי 1914: ז'אן ז'ורס – המנהיג הסוציאליסטי הצרפתי, אשר מנסה למנוע את פרוץ מלחמת העולם הראשונה, נרצח בשל כך על ידי לאומן צרפתי.
 30 בדצמבר 1916: גריגורי רספוטין – מיסטיקן רוסי בעל השפעה בבית הצאר ניקולאי השני, מוזמן על ידי קבוצת קושרים שכללה את הנסיך פליקס יוסופוב, בן דודו של הצאר, והדוכס הגדול דימיטרי, לאחד מארמונות הבירה סנט פטרסבורג, שם מרעילים אותו ויורים בו למוות.
 16/17 יולי 1918: ניקולאי השני – הצאר האחרון של האימפריה הרוסית מוצא להורג בליל 16 או 17 ביולי 1918 ביחד עם בני משפחתו, על ידי כיתת יורים במרתפו של בית איפטייב שם הם אסורים, לאחר שנאמר להם שהם נמצאים בסכנה ועליהם לרדת למרתף למען ביטחונם.
 30 באוגוסט 1918: ולדימיר לנין – נפצע בניסיון התנקשות מכדורי אקדחה של הפעילה הסוציאל-רבולוציונרית פאניה קפלן.
 15 בינואר 1919: רוזה לוקסמבורג – המהפכנית היהודייה פולנייה-גרמנייה נרצחת בידי אנשי מיליציית פרייקור לאחר כישלון מרד הספרטקיסטים בהנהגתה.

 אסונות 
 אסונות טבע 
 1910: שיטפון 1910 בפריז – מרכז פריז מוצף למשך כשבוע עקב עליית נהר הסן על גדותיו. על אף נזקים כבדים ברכוש, לא מדווחים באירוע הרוגים.
3 בינואר 1911: רעידת האדמה בקביין  – רעידת אדמה בעוצמה של 7.7 בסולם ריכטר מתרחשת באזור אלמאטי שבקזחסטן. ברעידת האדמה נהרגו מעל ל-450 אנשים ונהרסו מעל ל-770 מבנים.
1912: התפרצות הר הגעש נובהרופטה – ההתפרצות הגדולה ביותר של המאה ה-20.
 13 בינואר 1915: רעידת האדמה באבצאנו – רעידת אדמה הרסה את העיר אבצאנו באיטליה לחלוטין, כ-30,000 הרוגים.
1916: שיטפונות בהולנד – שיטפונות בהולנד במהלך השנה גורמים למותם של קרוב ל-10,000 אנשים.
סופות הוריקן:
1910: סופת הוריקן מכה באזור פלורידה, וגובה את חייהם של כ-30 בני אדם.
1915: שתי סופות הוריקן מכות בשנה זו בניו אורלינס שבלואיזיאנה, ובטקסס. שתי הסופות גובות את חייהם של למעלה מ-500 בני אדם.
1918: סופת הוריקן מכה באזור לואיזיאנה, וגובה את חייהם של כ-30 בני אדם.
1919 – סופת הוריקן מכה באזור פלורידה וטקסס, וגובה את חייהם של כ-600 בני אדם.

 אסונות מעשי ידי אדם 
שמאל|ממוזער|280px|ספינת הענק הבריטית הטיטניק טבעה בהפלגת הבכורה שלה ב-15 באפריל 1912 בעקבות פגיעה בקרחון. באסון נספו 1,514 נפשות.
 25 במרץ 1911: השריפה במפעל החולצות טריאנגל – 146 איש מתים כתוצאה משריפה שפרצה במפעל חולצות במנהטן.
 15 באפריל 1912: טביעת הטיטניק – טיטניק, ספינת הענק הבריטית אשר נודעת כגדולה והמפוארת ביותר בתקופתה, טובעת בחלקו הצפוני של האוקיינוס האטלנטי בעת הפלגת הבכורה שלה ב-15 באפריל 1912 בעקבות פגיעה בקרחון. באסון נספים 1,517 נפשות ובהן ידוענים רבים.
 29 במאי 1914: RMS Empress of Ireland  – ספינת הנוסעים RMS מתנגשת בצוללת הנורווגית SS Storstad בשעות המוקדמות של 29 במאי. מתוך 1,477 בני האדם על סיפון הספינה, 1,012 נספים.
 24 ביולי 1915: SS איסטלנד  – ספינת נוסעים משיקגו מתהפכת בעת שעוגנת לרציף במרכז שיקגו. באסון נהרגים 844 נוסעים ואנשי צוות.
 6 בדצמבר 1917: פיצוץ הליפקס – פיצוץ עז שמתחולל בשעה 9:05 בבוקר מחריב כ-1,600 בתים בעיר הנמל הליפקס בפרובינציית נובה סקוטיה שבקנדה. הפיצוץ גורם למותם של 1,635 אנשים ולפציעתם של אלפים. פיצוץ זה יהיה הפיצוץ החזק ביותר עד פיצוץ הפצצה הגרעינית מעשה ידי אדם, והוא הפיצוץ הבלתי-מתוכנן החזק ביותר מעולם.
15 בינואר 1919: אסון הדבשה של בוסטון – התפוצצות מכל דבשה בגובה 15 מטרים. 21 אנשים נהרגים בפיצוץ ו-150 נפצעים.

 בריאות 
 1923-1899: מגפת הכולרה השישית המתועדת - המגפה שהתפשטה בעשור הקודם ממשיכה לגבות קורבנות רבים באזורים מסוימים, בעיקר בדרום ודרום מזרח אסיה. בהודו תועדו למעלה ממיליון קורבנות.
 1920-1918: השפעת הספרדית – מגפה שמתרחשת במהלך כשנה מ-1918 ועד 1920, קוטלת בין 50 ל-100 מיליון נפש ברחבי העולם.

 טבע ואיכות הסביבה 
 1911: זאב ניופאונדלנד  – מינו של הזאב המצוי נכחד מהעולם, לאחר שבעבר היה נפוץ בניופאונדלנד. מין זאב מצוי קנדי נוסף, זאב ברנרד , נכחד מהעולם ככל הנראה בשנים האלו, אך שנת ההכחדה המדויקת לא ידועה.
1914: יונה נודדת – הפרט האחרון של המין מת בגן חיות בסינסינטי והמין נכחד מהעולם.
1914: יזמה אמריקאית לדילול אוכלוסיית הזאבים – מכריזים בקונגרס האמריקאי על הענקת תקציב לציד ודילול אוכלוסייתם של זאבי ערבות וטורפים נוספים בפארק הלאומי ילוסטון, מה שגורם לדילול אוכלוסיית הזאבים במספר מדינות של ארצות הברית.

 מדע וטכנולוגיה 
 התקדמות טכנולוגית סביב המצאת המטוס 
המעצמות המובילות של העולם רואות בתקופה זו פוטנציאל משמעותי במיוחד, במיוחד בהקשר הצבאי, לטכנולוגיה הצעירה של כלי טיס. בשנים שלפני מלחמת העולם מנסות המעצמות למצות את מלוא הפונציאל הטקטי של ההמצאה החדשה, ומנסות ליצור יתרון על פני האחרות ששואפות להדביק את הפער. בעשור זה עולם הטיסה ציין נקודת ציון נוספת, כאשר בשנת 1911 הרייט קווימבי הייתה לאישה הראשונה שקיבלה רישיון טיס.
1910: הניסוי המוצלח הראשון של מטוס ימי – המטוס הראשון שממריא ביבשה ונוחת במים הוא מטוסו של חלוץ התעופה הצרפתי הנרי פבר. הטיסה מתבצעת ב-28 במרץ 1910, ומגיעה למרחק של 800 מטרים.
1910: מטוס הסילון – הקואנדה 1910 הוא מטוס הסילון הראשון בהיסטוריה. המטוס מוטס על ידי ממציאו הרומני, אנרי קואנדה, ומתרסק בתום הטיסה הראשונה.
 1910: כלי נשק ייעודי כנגד מטוסים – הופכים לראשונה למבצעיים בשנה זו.
1911-1910: נושאת מטוסים – לראשונה מתפתחת פלטפורמה שמאפשרת המראה ונחיתה מכלי שיט.
1 במרץ 1912: מצנח – אלברט בארי מבצע את צניחת המטוס הראשונה שנעזרת בהמצאת המצנח.
1913: מטוס עם ארבעה מנועים – מטוסים ראשונים עם ארבעה מנועים מפותחים ומוטסים על ידי איגור סיקורסקי.
1919: מטוס ימי – מפותח בבריטניה לראשונה דגם של המסוגל לחצות את האוקיינוס האטלנטי. הישג זה הופך את המטוסים הימיים לנפוצים יותר בלוחמה בעשורים הבאים.

 פיתוחים טכנולוגים נוספים 
 1910: סייקלקאר (המכונית המשולשת) – יוצא לשוק בבריטניה הדגם הפופולרי, שנקרא כך כיוון שנסע על 3 גלגלים (2 אחוריים ואחד קדמי), והצליח בזכות המחיר הזול שלו לאותה תקופה.
 1911: המקרר הביתי – מוצג לראשונה על ידי פרד ו. וולף ג'וניור בשיקגו, בשם "DOMELRE" (ראשי תבות של DOMestic ELectric REfrigerator).
1913: מצית – חברת Ronson מפתחת את המצית המודרני הראשון שנקרא "Wonderlite".
 1913: פלדת אל-חלד – מיוצרת על ידי הממציא הבריטי הארי ברירלי.
1915: הטנק הצבאי – מפותחת הגרסה הראשונית ביותר של כלי הלוחמה. במלחמת העולם הראשונה נעשה לראשונה שימוש בטנקים על ידי הצבא הבריטי, הצבא הצרפתי והצבא הגרמני.
 1917: הרוכסן המודרני – הממציא השוודי-אמריקני גדעון סאנדבק רושם את הפטנט על הפיתוח.
 1918: אניגמה – גרסתה הראשונית של מכונת ההצפנה מפותחת על ידי ארתור שרביוס. המכונה, החדשנית לתקופתה, תשמש את גרמניה ואיטליה במלחמת העולם השנייה.

 מדע 
 1910: דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל – מפותחת הדיאגרמה המסייעת לסידור כוכבים וללמוד עליהם.
 1910: טיטניום – הכימאי מאתיו האנטר הוא הראשון שמצליח להפיק טיטניום טהור.
אוקטובר 1910: צילומי אינפרא אדום – מתפרסמים לראשונה בכתב העת של החברה המלכותית לצילום.
 24 ביולי 1911: מאצ'ו פיצ'ו – החוקר האמריקני היירם בינגהאם השלישי מגלה מחדש את "העיר האבודה של האינקה".
 14 בדצמבר 1911: משלחת הקוטב הדרומי – החוקר הנורווגי רואלד אמונדסן והמשלחת שלו הופכים לראשונים שמגיעים לקוטב הדרומי, ומקדימה בחמישה שבועות משלחת בריטית בראשותו של רוברט פלקון סקוט.
1912: נדידת היבשות – המדען הגרמני אלפרד וגנר מגבש ומציג את התאוריה, אשר קובעת שבעבר הרחוק היו היבשות מאוחדות, ושהן התפרקו עם הזמן.
 1913: איזוטופ – נצפה לראשונה על ידי פרדריק סודי.
1914: קדחת צהובה – ראשיתו של מיזם עולמי למיגור המחלה מחצי הכדור המערבי.
19 במרץ 1915: פלוטו – כוכב הלכת הננסי מצולם לראשונה.
 1915: תורת היחסות הכללית – מתפרסמת על ידי הפיזיקאי היהודי, אלברט איינשטיין.
1919: אישוש תורת היחסות הכללית – האסטרופיזיקאי ארתור אדינגטון, מפרסם אישוש לתורת היחסות לאחר ניסוי שנערך בעת ליקוי חמה.
עקיפה של קרני רנטגן בגבישים – לאורך העשור התחום חווה מספר פריצות דרך. הפיזיקאי הגרמני מקס פון לאואה, והפיזיקאים ויליאם בראג האב והבן זוכים על תגליותיהם בתחום בפרסי נובל בשנים 1914 ו-1915 בהתאמה.

 תרבות פופולרית 
 ספרות 
110px|ממוזער|טרזן (1912)
 1917: פרס פוליצר – הפרס לעיתונאות כתובה, ספרות והלחנה מוענק בפעם הראשונה.
 1918: ספרות דיאטה – ספרה פורץ הדרך של ד"ר לולו האנט פיטרז , "Diet and Health: With Key to the Calories", שם את ספירת הקלוריות במרכז, ומתחיל את טרנד דיאטת ספירת הקלוריות.
 1919: פנטזיה – המגזין הראשון שעוסק בפנטזיה, Der Orchideengarten , יוצא לאור בשנת 1919 בגרמניה, ומפרסם סיפורים בסוגות פנטזיה ואימה.
ספרים בולטים שראו אור בעשור זה: מוות בוונציה (1912), טרזן (1912), פיגמליון (1913).

 קולנוע 
200px|ממוזער|ב-1911 יוצא לאקרנים הסרט "ליטל נמו" אשר נחשב לסרט האנימציה הראשון
 1911: אנימציה – יוצא לאקרנים הסרט "ליטל נמו", בבימויו של וינזור מקיי, אשר נחשב לסרט האנימציה הראשון. למרות היותו סרט האנימציה הראשון, לא זוכה הסרט להכרה ולהצלחה משמעותית ורק שלוש שנים מאוחר יותר זוכה סרט נוסף של ווינסור מקיי, גרטי הדינוזאור, להכרה משמעותית ולפיתוח תחום סרטי האנימציה.
 1915-1911: הוליווד – בשנת 1911 נפתחת בהוליווד החברה הראשונה להפקת סרטי קולנוע. בשנת 1915 מספר חברות בולטות עוברות להוליווד, והוליווד מתחילה להרוויח מוניטין כמקום מוביל להפקת סרטי קולנוע.
 1914: צ'ארלי צ'פלין – מופיע לראשונה בתור הקבצן המשופם בסרט "Kid Auto Races at Venice".
1915: סרט מלחמה – בשנה זו רואים אור שני סרטי מלחמה משפיעים שסוללים את הדרך עבור התגבשותה של הסוגה.
1916: מרי פיקפורד – מנצלת את מעמדה כאחת מאייקוניות הקולנוע הראשונות בעולם, וחותמת חוזה עתק עם חברות הפקה – שהופך אותה תוך כמה שנים לשחקנית המיליונרית הראשונה של תעשיית הקולנוע האמריקאית.
1918: האחים וורנר – ארבעת האחים, הארי, אלברט, סמואל וג'ק – פותחים את האולפן הראשון שלהם בחוף המערבי.
 1919: פלשבק – הטכניקה מיושמת לראשונה בסרט האקספרסיוניסטי הגרמני, "הקבינט של ד"ר קליגרי".
1919, פליקס החתול – הדמות מופיעה לראשונה בסרטים, וזוכה להצלחה חסרת תקדים לתקופתה, עבור דמות מצוירת.

 אומנות 
 1910: אמנות מופשטת – ראשיתו של זרם האמנות בו אין אובייקטים או פיגורות מזוהות.
1911: פוטוריזם – במילאנו נפתחת התערוכה הראשונה של התנועה האומנותית-טכנולוגית.
1911: מונה ליזה – גנבתו המתוקשרת של הציור הופכת אותו בהדרגה לציור המוכר בעולם.
1916: דאדא – נוסד בציריך הזרם האמנותי-תרבותי האוונגרדי.
אסכולת פריז – בשנים אלו פריז הופכת למרכז תרבותי עם הגירתם של אומנים בולטים לעיר.
קבוצת בלומסברי – בשנים אלו פעילה קבוצה של סופרים, אמנים, פילוסופים ואינטלקטואלים בריטיים, שהשפעת חבריה ניכרת למשך עשרות שנים בתחומי האמנות, הספרות, הכלכלה, חיי החברה והפוליטיקה באנגליה ובאירופה.
סוריאליזם – בסוף העשור, זרם האומנות, שנוצר מתוך הדאדא, זוכה לפופולריות רבה בפריז.
האוונגרד הרוסי – עשור זה נמצא בתקופת הפריחה של הזרם, כשרעיונות אומנותיים מהפכנים שנובעים בו מוצאים מקום במרכז המהפכה החברתית ברוסיה.

 מוזיקה 
 1917: ג'אז – להקת Original Dixieland Jass Band  הם הראשונים להקליט תקליט ג'אז.
מוזיקה קלאסית – נמאת בתקופה זו בשלב מעבר בין התקופה הרומנטית לתקופה המודרנית.

 ספורט 
 1911: ספורט נכים – מתקיים אירוע ספורט מאורגן בו משתתפים נכים. אירוע זה עתיד בתוך כמה עשורים להפוך בהדרגה למסורת שתיקרא בהמשך המשחקים הפאראלימפיים.
1912: אולימפיאדת הקיץ של 1912 – נערכת בסטוקהולם, שוודיה.
1913: הפדרציה הבינלאומית לטניס - תשתית ארגונית ראשונה לקיום תחרויות טניס בינלאומיות.
1916: אולימפיאדת הקיץ של 1916 – מבוטלת בגלל מלחמת העולם הראשונה.

 אדריכלות 
140px|ממוזער|בניין וולוורת'
1912: הקתדרלה הלאומית של וושינגטון – מושלמת בנייה של הקתדרלה, והיא הופכת לאחת הקתדרלות הגדולות בעולם, והשנייה בגודלה בארצות הברית – נתון שלא השתנה נכון לשנת 2019.
1913: בניין וולוורת' – גורד שחקים שנבנה ברחוב ברודוויי בניו יורק, ארצות הברית. הבניין מחזיק בתואר "הבניין הגבוה בעולם" בין השנים 1913–1930.
1916: החלטה על תוכנית בניין עיר של שנת 1916 – תוכנית בניין עיר שמתפתחת במטרה לעצור את בנייתם של גורדי שחקים מסיביים, המונעים את חדירת האוויר ואור השמש לרחובות שמתחתיהם.

 מגמות אופנה 

 1913: חזייה – החזייה המודרנית מעוצבת על ידי מארי פלפס ג'ייקוב בשנת 1913. פלפס ג'ייקוב אמנם לא ממציאה את החזייה, אך הראשונה שרושמת על כך פטנט והראשונה שמכניסה אותה לאופנה בתפוצה רחבה יחסית.

 שונות 
13 בינואר 1910 – רדיו – שידור הרדיו הציבורי הראשון.
 1913: תשבץ – מתפרסם לראשונה.
 1912: מזון מהיר – המסעדה הניו-יורקית "אוטומט" פותחת את אופנת מסעדות המזון-המהיר.
 התנועה לתרבות חדשה – בעשור זה מתחילה להתפתח בסין תנועה תרבותית-פילוסופית שקוראת לנטישת חלק מהתפיסות המסורתיות והיפתחות למודרניזציה.

אישים בולטים

מנהיגי עולם בולטים

  נשיא ארצות הברית – תומאס וודרו וילסון
  קיסר האימפריה הרוסית – ניקולאי השני
  ראש ממשלת הרפובליקה הסינית – סון יאט-סן
  ראש ממשלת בריטניה – דייוויד לויד ג'ורג'
  קיסר גרמניה – וילהלם השני
  קיסר אוסטרו-הונגריה – פרנץ יוזף הראשון
  נשיא צרפת – ז'ורז' קלמנסו

 מדענים 

סופרים
 ג'יימס מתיו ברי – מחבר ספר הילדים "פיטר פן" (1911)
 פרנסס הודג'סון ברנט – מחברת ספר הילדים "סוד הגן הנעלם" (1911)
 קנת גרהם – מחבר ספר הילדים "הרוח בערבי הנחל" (1911)
 אדגר רייס בורוז – מחבר רומן ההרפתקאות "טרזן מלך הקופים" (1912)
 פרנץ קפקא

שחקנים / אנשי בידור 
 צ'ארלי צ'פלין
 דאגלס פיירבנקס
 רוסקו ארבוקל
 גלוריה סוונסון
 ליליאן גיש
 מרי פיקפורד

יוצרי סרטים
 צ'ארלי צ'פלין
 ג'ובאני פסטרונה
 ארנסט לוביטש
 ד. וו. גריפית'
 ססיל ב. דה-מיל

מוזיקאים
 ג'לי רול מורטון
 אנריקו קארוזו
 מוריס שבלייה
 לדבלי
 איימי ביץ'

ספורטאים

 אירועים משמעותיים בתנועה הציונית 

 1910 – היישוב דגניה מוקם והופך למודל ראשון מסוגו לדגם ההתיישבות הנקרא לימים קיבוץ.
24 בפברואר 1912 – הנרייטה סאלד מייסדת את ארגון הדסה.
1913 – השומר הצעיר, תנועת נוער הציונית הראשונה, מוקמת בלבוב שבגליציה.
 27 בנובמבר 1914 – נוסד הג'וינט, ועד הסיוע המיוחד של יהדות ארצות הברית.
 1 באפריל 1915 – מוקם גדוד נהגי הפרדות, גדוד מתנדבים יהודים שעזר לממלכה המאוחדת במהלך מלחמת העולם הראשונה
 28 במרץ 1917 – גירוש תל אביב: השלטונות העות'מאניים הוציאו צו גירוש כולל לתושבי העיר יפו והשכונה תל אביב, אולם בפועל הצו נאכף בעיקר כלפי התושבים היהודים.
 1917 – כיבוש ארץ ישראל בידי הבריטים והטלת משטר צבאי על ארץ ישראל.
 2 בנובמבר 1917 – התפרסמה הצהרת בלפור, בה הצהירו הבריטים על תמיכתם בהקמת בית לאומי ליהודים בארץ ישראל.
 3 בינואר 1919 – חתימת הסכם ויצמן-פייסל.
 26 בפברואר 1919 – הישיבה הרשמית הראשונה של הוועד הפועל הציוני.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

*
2