1914 ברוסיה

1914 ברוסיה הייתה שנה ה-301 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.

באוגוסט האימפריה הרוסית נכנסה למלחמת העולם הראשונה והשתתפותה בה היה בין הגורמים להתמוטטות המדינה במהלך שנת 1917. 

 הנהגה 
 הצאר: ניקולאי השני 
 ראש הממשלה ולדימיר קוקובצוב, איוואן גורמיקין מ-30 בינואר 
 אירועים בולטים 
שמאל|ממוזער|250px|שבויי מלחמה רוסים בסיום קרב טננברג בין רוסיה לגרמניה
 13 בינואר – דיונים במועצה מדינית על השלכות של מלחמה עם גרמניה. 
 16 בינואר – מקסים גורקי קיבל אישור לחזור לרוסיה לאחר 8 שנות גלות.
 ינואר - ראשי אינטרנציונל בודקים סיבות לפיצול במפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית ומגיעים למסקנה שהסיבה העיקרית היא מדיניות של ולדימיר לנין. סוכם לזמן ועידה בינלאומית בנושא במהלך חודש יולי.
 13 בפברואר – בלחץ של צארינה וגריגורי רספוטין ראש הממשלה ולדימיר קוקובצוב מפוטר.
 21 בפברואר – במהלך דיונים סודיים בממשלה שלא ניתן לכבוש את קונסטנטינופול ללא סיכון למלחמה כוללת.
 מרץ - הממשל אינו מאפשר לאוקראינים לחגוג את 100 שנים להולדת המשורר טאראס שבצ'נקו. תחילת התמודדות הממשל הרוסי עם לאומנות אוקראינית.
 17 באפריל – ניקולאי השני חתם על צו סיפוח של אזור טובה
 מאי - האינטרנציונל השני קורא לאיחוד הבולשביקים עם הבולשביקים. סוכם לזמן כינוס איחוד ביולי בבריסל.
 5 במאי – נציגי הבולשביקים הוצאו מהדומה. שביתה כללית בבירה.
 21 במאי – הנציג הבולט של הבולשביקים בדומה מלינובסקי נמלט מהמדינה. התברר שהוא היה סוכן השלטונות.
 27 ביוני – התנקשות בגריגורי רספוטין
 28 ביוני – רצח יורש העצר של האימפריה האוסטרו הונגרית בסרייבו. ברוסיה הוכרז אבל ל-12 ימים.
 יוני - לאחר דיונים של מעל שנה דומה מאשרת תוכנית רחבת היקף להרחבת הצבא.
 16 ביולי – כינוס איחוד בבריסל. ולדימיר לנין לא הגיע והיחידים לאיחוד הם נציגי הבולשביקים. סוכם לעלות את הנושא בוועדה נוספת בווינה באוגוסט. הנושא לא צלח עקב פרוץ מלחמת העולם הראשונה.
 20 ביולי – ביקור נשיא צרפת אנרי פואנקרה בסנקט פטרבורג. 
 20 ביולי – גאורגי סדוב פגש את הניצולים האחרונים של משלחת בראשות ברוסילוב לחקר הארקטיקה. מצוות של 24 אנשים שיצאו למסע בשדת 1912 ניצלו רק שניים.
 24 ביולי – רוסיה מחליטה לתמוך בסרביה לאור האולטימטום של האימפריה האוסטרו הונגרית.
 25 ביולי – רוסיה מכריזה שהחלה הכנות למלחמה.
 29 ביולי – למרות הזהרות גרמניה, רוסיה מכריזה על גיוס כללי.
 1 באוגוסט – הכרזת מצב מלחמה בין רוסיה לבין גרמניה
 6 באוגוסט – הכרזת מצב מלחמה בין רוסיה לבין אוסטרו הונגריה
 17 באוגוסט – 15 בספטמבר - מבצע של הצבא הרוסי בפרוסיה המזרחית
 8 באוגוסט – ישיבת חרום של הדומה
 20 באוגוסט – קרב גומבינן בפרוסיה המזרחית. ניצחון רוסי
 18 באוגוסט – 26 בספטמבר מבצע גליציה בהשתתפות מעל 1.5 מיליון חיילים. המבצע הסתיים בניצחון רוסי.
 23-25 באוגוסט - קרב ליד העיר קרסניק בפולין. צבא האוסטרו-הונגרי ניצח את הרוסים.
 26 באוגוסט – קרב טננברג בפרוסיה המזרחית בהשתתפות כ-340 אלף חיילים. ניצחון גרמני מובהק
 31 באוגוסט – שינוי שם בירת רוסיה מ"סנקט פטרבורג" ל"פטרוגרד"
 7 בספטמבר – הקרב הראשון על האגמים המזוריים. בעקבות ההפסד ב-14 בספטמבר הצבא הרוסי החל לסגת משטח פרוסיה המזרחית.
 3-11 בספטמבר - הפסד בקרב לעד העיר רבה-רוסקה של הצבא האוסטרו-הונגרי.
 8 בספטמבר – הצבא הרוסי כבש את לבוב בעקבות הצלחות בקרב גליציה.
 28 בספטמבר – 27 באוקטובר - הקרב על הוויסלה בהשתתפות כ-700 אלף חיילים. ניצחון רוסי.
 27 בספטמבר – הצבא הרוסי עבר את קרפטים ונכנס להונגריה.
 1 באוקטובר – חתימת הסכם עם רומניה על נייטרליות ידידותית
 29 באוקטובר – אוניות של הצי הטורקי הפציצו אודסה וסבסטופול.
 11 בנובמבר – 24 בנובמבר - קרב לודז' בהשתתפות כ-600 אלף חיילים. הסתיים ללא הכרעה.
 2 בנובמבר – רוסיה מכריזה מצב מלחמה עם האימפריה העות'מאנית
 נובמבר - מעצר של חברי הדומה מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית.
 15 בנובמבר – תחילת מתקפת נגד של הטורקים באזור הקווקז. הרוסים הצליחו לעצור את המתקפה לקראת 29 בנובמבר.
 19 בנובמבר – 20 בדצמבר - קרב בזורה בשטח פולין של היום. הסתיים ללא הכרעה.
 22 בדצמבר – מבצע סרקמיש באזור הקווקז. המבצע הסתיים בינואר 1915 בניצחון רוסי.
 25 בדצמבר – יחידות של צבא טורקי תקפו את הביצורים הרוסים באזור העיר ארדגן (אז בתחומי האימפריה הרוסית, היום בטורקיה). לאחר 3 שבועות של קרבות, הטורקים נסוגו ללא הצלחה.
 דצמבר - אוניית מערכה "גנגוט" נכנסה לשירות מבצעי. הייתה בשרות עד לשנת 1956.
 דצמבר - אוניית מערכה "סבסטופול" נכנסה לשירות מבצעי. הייתה בשרות עד לשנת 1956.
 דצמבר - אוניית מערכה "פטרופבלובסק" נכנסה לשירות מבצעי. הייתה בשרות עד לשנת 1956.
 דצמבר - אוניית מערכה "פולטבה" נכנסה לשירות מבצעי. הייתה בשרות עד לשנת 1919.

 נולדו 
 6 במרץ – קיריל קונדראשין, מנצח סובייטי, (נפטר ב-1981)
 8 במרץ – יעקב זלדוביץ', פיזיקאי סובייטי, (נפטר ב-1987)
 7 באפריל – קיריל מזורוב, מדינאי סובייטי ממוצא בלארוסי (נפטר ב-1989)
 14 ביוני – ולדימיר צ'לומיי, מהנדס טילים סובייטי, (נפטר ב-1984)
 15 ביוני – יורי אנדרופוב, מדינאי סובייטי, (נפטר ב-1984)
 30 ביוני – ולדימיר צ'לומיי, מתכנן טילים סובייטי, (נפטר ב-1984)
 27 באוגוסט – ויקטור אלכסייב, ספורטאי ומאמן אתלטיקה סובייטי, (נפטר ב-1977)
 18 בספטמבר – ויקטור גרישין, מדינאי סובייטי (נפטר ב-1992)
 4 באוקטובר – יורי לויטן, קריין רדיו וטלוויזיה סובייטי ממוצא יהודי, (נפטר ב-1983)

 נפטרו 
 11 במרץ – פיוטר סמיונוב טיין-שאנסקי, בוטנאי וגאוגרף רוסי (נולד ב-1827)
 20 בפברואר – גאורגי סדוב, חוקר ארקטיקה רוסי, (נולד ב-1877)
 30 באוגוסט – אלכסנדר סמסונוב, גנרל רוסי, התאבד בעקבות תבוסת הצבא בפרוסיה מזרחית (נולד ב-1859)
 8 בספטמבר – פיוטר נסטרוב, טייס רוסי, (נולד ב-1887)

 קישורים חיצוניים 

*
קטגוריה:שנים באימפריה הרוסית