מערת שוקבא

מערת שוקבא היא מערה קרסטית גדולה ואתר ארכאולוגי-פרהיסטורי הנמצא במדרון הצפוני של ואדי א-נאטוף (נחל נטוף, יובל של נחל איילון), מדרום לכפר שוקבא, בהרי בנימין, כ-14 ק"מ מצפון-מזרח ללוד. במערה זו התגלתה לראשונה תרבות חומרית ייחודית שנקראה התרבות הנאטופית, על שם ואדי א-נאטוף הסמוך.

החפירות ותוצאותיהן
המערה התגלתה לראשונה לחוקרים בשנת 1924 בזכות האב אלכסיס מאלון, שעבד אז בסניף המכון האפיפיורי למקרא בירושלים. ב-1928 נערכה במקום חפירה ארכאולוגית על ידי משלחת בריטית בניהולה של דורותי גארוד.

השכבות שנחשפו על ידי גארוד
שכבה A: תקופות היסטוריות (התקופה ההלניסטית והלאה).
שכבה B: התרבות הנאטופית (סוף התקופה האפיפלאוליתית).
שכבה C: ממצאים משכבה D בהרבדה מחודשת (עקב זרימת מים במערה). 
שכבה D: התרבות המוסטרית (התקופה הפלאוליתית התיכונה).

בשכבה B נתגלה מאסף של כלים מאבן, אבן צור, כלי עצם וחרוזים, וכן מספר קברים. כלי הצור האופייניים היו מיקרוליתים בצורת סהר (סהרונים). בהסתמך על נוכחות המיקרוליתים והיסטים אחרים של התרבות החומרית, גארוד הגדירה את המאסף כשייך לשלב לא ידוע עד אז של התקופה האפיפלאוליתית (לפי המינוח שהיה נקוט בזמנה, התקופה המזוליתית), מעט לפני התקופה הנאוליתית. התרבות, שממצאים נוספים ממנה נתגלו בחלקים נוספים של ארץ ישראל והלבנט, נקראה התרבות הנאטופית (התקיימה כ-15,000–11,700 שנים לפני זמננו). הנאטופים, אחרוני הציידים-לקטים בדרום־מערב אסיה, חיו על מפתן המהפכה הנאוליתית, והיו לאבות ראשוני החקלאים באזורם. תרבותם החומרית הייתה עשירה ושרידיה מלמדים על חברה מורכבת נייחת־משהו שבימיה חלו שינויים משמעותיים אשר עיצבו את התרבויות החקלאיות שבאו אחריה.

הגילוי, שפורסם באופן מסודר, הביא למחקר ולעניין רב בעולם. דורותי גארוד לא המשיכה את החפירות במערה, אלא עברה לחפירות בנחל מערות שבכרמל הדרומי.

לקריאה נוספת
Dorothy A.E Garrod  - A New Mesolithic Industry: The Natufian of Palestine, The Journal of the Royal Anthropological Institute of Great Britain and Ireland 1932 

קישורים חיצוניים

 תמונות של המערה באתר "טיולי"
 מערת שוקבא באתר תיירות בנימין
 ואדי נאטוף ומערת שוקבא ברשימה הטנטטיבית של אתרי מורשת עולמיים של אונסק"ו

הערות שוליים

קטגוריה:התרבות הנאטופית
קטגוריה:התרבות המוסטרית
שוקבא
שוקבא
קטגוריה:אתרים פלאוליתיים ואפיפלאוליתיים בארץ ישראל