חוק השמירה על המקומות הקדושים

שמאל|ממוזער|הכניסה למתחם קבר רשב"י|250px
ממוזער|שמאל|250px|קבר זכריה (מימין) וקבר בני חזיר (משמאל)
ממוזער|שמאל|250px|מבט נוסף על יד אבשלום, מאחוריו מצד שמאל נראית מערת יהושפט

חוק השמירה על המקומות הקדושים, תשכ"ז-1967 קובע עונש מאסר למי שמחלל מקום קדוש או פוגע בו, ולמי שעושה דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם מקומות.

אף שלשון החוק מאפשרת הכרזה על מקומות קדושים לבני כל הדתות, עד כה הוכרזו רק מקומות הקדושים ליהודים (עם זאת, במקרה הצתת מסגד אל-אקצא נשפט המצית על עבירה על חוק זה).

היסטוריה
חוק השמירה על המקומות הקדושים אושר בכנסת ב-27 ביוני 1967, על פי הצעת חוק שפורסמה ב"רשומות" באותו יום. חקיקת בזק זו, כשבועיים לאחר תום מלחמת ששת הימים, נדרשה משום שבמלחמה זו עברו לשליטת ישראל מקומות קדושים רבים שהיו קודם לכן בשליטת ירדן, ונדרש חוק שיבטיח את שמירתם ואת חופש הגישה אליהם.
מטרה זו נקבעה בסעיף 1 לחוק, האומר: 

בשנת 1970 דן בג"ץ בעתירה שנגעה לתפילת יהודים על הר הבית, ובמסגרת הטיעונים המשפטיים הועלו טענות הנוגעות לסתירה לכאורה בין דבר המלך במועצה על המקומות הקדושים משנת 1924 הקובע כי למערכת בתי המשפט לא תהיה סמכות שיפוט בעניינים הקשורים במקומות הקדושים, ובין חוק השמירה על המקומות הקדושים המקנה סמכות שיפוט זו. השופט שמעון אגרנט קבע כי דבר המלך בתוקף, אך במקרה של סתירה בינו ובין חוק המקומות הקדושים, גובר חוק המקומות הקדושים.

תקנות לחוק
שר הדתות הוסמך להתקין תקנות לשם ביצוע החוק. שר הדתות מימש סמכותו זו פעמים אחדות, והתקנות התקפות מאז יוני 1981 הן תקנות שמירה על מקומות קדושים ליהודים, תשמ"א-1981. מכוח תקנות אלה ממונה רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים.

רשימת המקומות הקדושים
בתוקף  נקבעו המקומות הקדושים ליהודים:
 ירושלים – הכותל המערבי ורחבתו, מערת שמעון הצדיק, מערת הסנהדרין הקטנה; קבר עובדיה מברטנורא; קבר זכריה; יד אבשלום.
 קבר יוסף - שכם
 חיפה – מערת אליהו הנביא.
 טבריה – קבר הרמב"ם, קבר רבי עקיבא, קבר רבי חייא ובניו.
 מירון – קבר רבי שמעון בר יוחאי.
 פקיעין – המערה והמעיין של רבי שמעון בר-יוחאי; בתי העלמין היהודיים; קברי רבי יוסי ורבי יהושע בן חנניה. בית הכנסת העתיק; בית הכנסת החדש.

הצעת תיקון לחוק
קבוצה של חברי כנסת חרדים הגישה בשנת 2001 הצעת חוק לתיקון חוק זה, שבה הוצע שרחבת התפילה של הכותל המערבי תחולק באמצעות מחיצה לעזרת גברים ועזרת נשים, ו"לא יקוים טקס דתי בעזרת הנשים שליד הכותל המערבי, הכולל הוצאת ספר תורה וקריאה בו, תקיעה בשופרות, לבישת טליתות ותפילין". הצעת החוק לא אושרה.

בשנת 2018, הוגשה הצעת חוק לתיקון חוק זה, אשר נוסחה על ידי תנועת נאמני תורה ועבודה, שמטרתה לשנות את מתווה ניהול מתחם רחבת הכותל המערבי, כך שיינתן ייצוג לכלל העם היהודי. זאת על ידי הקמת מועצה ציבורית אשר תקבע את סדרי התפילה, הביקורים, הטקסים והאירועים בכותל המערבי, ובראשה יעמוד יושב ראש הסוכנות היהודית לארץ ישראל. הצעת החוק לא אושרה.

ראו גם 
 התפתחות תפקיד רב הכותל בתקופת המנדט
 מקומות קדושים ליהודים בארץ ישראל

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים



 , 


הערות שוליים

שמירה על המקומות הקדושים
שמירה על המקומות הקדושים
קטגוריה:הכנסת השישית: חקיקה
קטגוריה:מקומות קדושים