העלייה מגרמניה

העלייה מגרמניה לארץ ישראל הייתה בעלת השפעה רבה על חיי היישוב והמדינה שבדרך. מרבית העולים מגרמניה (וממדינות בעלות תרבות גרמנית) הגיעו לארץ בשנים 1933–1939, אם כי היו מעטים שהגיעו גם לפני או אחרי תקופה זו. העלייה מגרמניה הייתה שונה באופייה ובהרכבה מעליות אחרות באותה תקופה. חלק גדול מהעולים מגרמניה היו בעלי מקצועות חופשיים והיקלטותם ביישוב שינתה את אופיו במגוון של תחומים כמו מדע, מוזיקה, אדריכלות, רפואה ומשפט. העלייה מגרמניה נתנה גם תנופה לחיי המשק והכלכלה ביישוב.

הסיבות לעלייה
הגורם המכריע לעליית רובם של יהודי גרמניה לארץ היה עליית הנאצים לשלטון בגרמניה בשנת 1933. הנאצים הביאו להחמרה הדרגתית במעמדם החברתי, הכלכלי והמשפטי של היהודים במדינה, והביאו להגירה המונית ממנה. בשנים שמן עליית הנאצים לשלטון עד פרוץ מלחמת העולם השנייה עזבו את גרמניה (כולל בשטחים שסופחו אליה: אוסטריה וצ'כוסלובקיה) קרוב ל-400 אלף יהודים. רובם היגרו לאמריקה ולמדינות מערב אירופה (בהם אלברט איינשטיין, אריך פרום וזיגמונד פרויד), אך חלקם עלו לארץ במסגרת העלייה החמישית. על פי הערכות שונות, נקלטו ביישוב באותה תקופה 90 אלף יהודים משטחי הרייך השלישי, רובם מגרמניה, ומיעוטם מאוסטריה וצ'כוסלובקיה.

תחומי השפעה של העולים מגרמניה
גרמניה הייתה בתחילת המאה העשרים המדינה המובילה בעולם במחקר מדעי. יהודים רבים שימשו כחוקרים באוניברסיטאות הגרמניות השונות, והם פוטרו מתפקידיהם לאחר עליית הנאצים. החוקרים היהודים השונים נקלטו במקומות שונים בעולם, ומקצתם גם הגיעו לארץ ישראל והצטרפו לאוניברסיטה העברית בירושלים ולטכניון בחיפה. קליטתם של החוקרים העולים, בהם הפילוסוף מרטין בובר, ההיסטוריון ריכרד קבנר, הבלשן יעקב פולוצקי ואחרים סייעה להעלאת הרמה המדעית ולהתרחבות תחומי המחקר בארץ.

לעולים מגרמניה הייתה השפעה רבה גם על עיצוב פני עולם המוזיקה. חלק גדול מהנגנים של התזמורת הפילהרמונית הישראלית שהוקמה בשנת 1936 היו נגנים מצטיינים שהגיעו מגרמניה לארץ. ידיעת השפה לא היוותה מכשול בתחום זה. העולים מגרמניה היוו גם חלק משמעותי מקהל המאזינים לתזמורת ולהרכבים מוזיקליים אחרים שקמו בשנות השלושים.

רבים מהעולים היו בעלי השקפה ליברלית ובעלי מודעות לחשיבותן של זכויות אדם. הם הקימו את תנועת עלייה חדשה שהייתה ידועה בהשקפותיה הפוליטיות הליברליות בתקופת היישוב. המפלגה קיבלה כ-10 אחוז מקולות המצביעים לאספת הנבחרים בשנת 1944. עם הקמת המדינה, רבים ממעצבי עולם המשפט הישראלי היו יוצאי גרמניה כמו שר המשפטים הראשון פנחס רוזן, נשיא בית המשפט העליון הראשון משה זמורה ומבקר המדינה הראשון זיגפריד מוזס.

העלייה מגרמניה בספרות העברית
 הסופר ש"י עגנון תיאר ברומן רחב היריעה "שירה" את עולמם של חוקרי האוניברסיטה העברית בתקופת היישוב. הדמות המרכזית ברומן היא ד"ר מנפרד הרברסט חוקר האוניברסיטה שעלה לארץ מגרמניה.
 הסופר נתן שחם תיאר ברומן "רביעיית רוזנדורף" והמשכו צלו של רוזנדורף את קורותיה של רביעיית מוזיקאים נגנים עולים מגרמניה ודפוסי היקלטותם ביישוב בסוף שנות השלושים.

 ראו גם 

 יהדות גרמניה
 עלייה חמישית

 לקריאה נוספת 
 עדי גורדון, 'בפלסטינה. בנכר': השבועון 'אוריינט' בין 'גלות גרמנית' ל'עלייה יקית', הוצאת מאגנס, ירושלים, תשס"ד
 יואב גלבר, מולדת חדשה: עליית יהודי מרכז אירופה וקליטתם 1948-1933, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1990
 פריטים מתוך הספר, בספרייה הווירטואלית של המרכז לטכנולוגיה חינוכית (פרק שישי: תרומת העלייה ממרכז אירופה להתפתחות המשק, החברה והתרבות)
 דורון נידרלנד, יהודי גרמניה: מהגרים או פליטים? – עיון בדפוסי ההגירה בין שתי מלחמות העולם, הוצאת מאגנס, ירושלים, אוקטובר 1996
 משה צימרמן (עורך), גרמניה וארץ ישראל – מפגש תרבויות, הוצאת מאגנס, ירושלים, דצמבר 2003

 קישורים חיצוניים 
 מילים שחדרו לעברית מגרמנית, באתר השפה העברית



אויגן ואנה סמסון "זו פיסת האדמה המקסימה ביותר שראיתי בעיני", אתר אוצרות, 5 בנובמבר 1933

הערות שוליים

קטגוריה:עליות לישראל
קטגוריה:יהדות גרמניה
קטגוריה:ציונות בגרמניה