אירוע חירום אזרחי

בישראל, אירוע חירום אזרחי (בעבר: אירוע אסון המוני) מוגדר בפקודת המשטרה כ"אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום הציבור, בביטחון הנפש או ברכוש, המתייחס לציבור גדול או לשטח גדול, או אירוע שיש בו חשש לפגיעה כאמור, לרבות מחמת פגע טבע, מפגע סביבתי, אירוע חומרים מסוכנים, אירוע כימי או ביולוגי, אירוע קרינה רדיולוגי, תאונה או פעילות חבלנית עוינת". בעת אירוע חירום אזרחי מוקנות לכוחות הביטחון וההצלה סמכויות להורות לכל אדם לבצע פעולות שונות, ובכלל זה להתפנות ממקום מסוים, למנוע את כניסתו אליו, או להעמיד לרשותם ציוד. חלק מהסמכויות מוענקות למשטרה בקרות האסון, ובחלק מהן היא רשאית להשתמש במשך יומיים, ולאחר מכן דרושה לשם כך הכרזה פורמלית על אירוע חירום אזרחי.

הסדרת הנושא בחוק נעשתה ב-16 באוגוסט 2005, בהוספת הפרק "אירוע אסון המוני" לפקודת המשטרה בעקבות מסקנות ועדה בין-משרדית לחומרים מסוכנים ופגעי טבע. בשנת 2018 הוחלף המושג "אירוע אסון המוני" במושג "אירוע חירום אזרחי".

סמכות ההכרזה
ככלל, סמכות ההכרזה על אירוע חירום אזרחי היא בידי השר לביטחון הפנים. לכלל זה מספר חריגים: לגבי אירוע כימי או ביולוגי, אירוע חירום אזרחי שמקורו בשטח המוחזק על ידי צה"ל או בשטח שהוכרז לגביו מצב מיוחד בעורף הסמכות היא בידי שר הביטחון, אם מקורו במתקן של הוועדה לאנרגיה אטומית הסמכות היא בידי ראש הממשלה, ואם מקורו במתקן ביטחוני אחר הסמכות היא בידי ראש הממשלה או שר הביטחון.

ההכרזה נכנסת לתוקפה עם מסירתה למפכ"ל (או לרמטכ"ל, כאשר ניתנה על ידי ראש הממשלה או שר הביטחון). תוקף ההכרזה הוא 48 שעות מרגע מסירת ההודעה, והשר רשאי להאריכה עד 96 שעות. הממשלה רשאית להאריך את תוקף ההכרזה לשבוע, והארכות נוספות טעונות את אישורה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

סמכויות בעת אירוע חירום אזרחי
ככלל, הפיקוד והשליטה בעת אירוע חירום אזרחי מצויים בידי משטרת ישראל, אך החוק קובע מנגנונים המאפשרים את העברתם לצה"ל.

במשך תוקפה של הכרזה על אירוע חירום אזרחי, רשאי שוטר להורות לגופי הצלה להפעיל את הציוד שברשותם, להורות לכל אדם הנמצא בשטח האירוע או באזור העלול להיפגע כתוצאה מהאירוע כל הוראה סבירה, להורות לכל אדם להעמיד ציוד לרשות משטרת ישראל או לרשות גופי ההצלה, וכן לסגור שטח ולמנוע מכל אדם להיכנס אליו או לצאת ממנו. כן רשאי כל שוטר להשתמש בכוח סביר נגד אדם או רכוש לשם כפיית ציות להוראות שניתנו. החוק מסמיך את השוטרים ואת בעלי התפקידים בגופי ההצלה להיכנס לכל מקום לשם מילוי תפקידם, ואף להשתמש בכוח סביר לשם כך.

באירועי אסון המוני שהוכרזו על ידי ראש הממשלה או שר הביטחון, כל הסמכויות הללו המוקנות לשוטרים מסורות לחיילים.

סמכויות נוספות
במשך תקופת תוקפה של הכרזה על אירוע חירום אזרחי, מוסמך שר העבודה והרווחה להוציא צווי ריתוק לעובדים לשם אספקת שירותים קיומיים, וכן רשאי הוא להתיר העסקת בני נוער בני 16 עד 18 גם בשעות הלילה. בנוסף, המפקח על הבנקים רשאי לקבוע כי לא יוגבלו חשבונות בנק בשל המחאות שסורבו, וזאת למשך עד 90 ימים.

לפי סעיף 90ט ב"פקודת המשטרה [נוסח חדש], תשל"א-1971" המפריע לשוטר או חייל צה"ל בעת אירוע חירום הוא 3 שנות מאסר, בהפרעה בתרגיל חירום שנת מאסר.

מקרים של אירוע חירום אזרחי
ב-12 במאי 2021 הכריז שר הביטחון, בני גנץ, אירוע חירום אזרחי בעיר לוד, בעקבות המהומות בעיר, שכללו עימותים אלימים בין תושבים ערבים ליהודים שבהם נרצח תושב יהודי שמכוניתו הותקפה באבנים ותושב ערבי נורה למוות. בהתאם לסמכותה באירוע חירום אזרחי הטילה המשטרה עוצר לילי על העיר. תוקף ההכרזה על אירוע חירום אזרחי הוארך פעמיים על ידי שר הביטחון, ופעם נוספת על ידי הממשלה.

היערכות העורף לאירוע חירום
הוראות היערכות העורף למצב חירום נמסרות מפעם לפעם על ידי פיקוד העורף, בהמלצה להוריד את אפליקציית פיקוד העורף. ההוראות הכלליות כוללות הכרה ותיאום מיקומי מרחבים מוגנים בסביבה הטבעית של כל תושב, הכרת מספרי וערוצי התקשורת במצבי חירום (מוקד פיקוד העורף - 104, מוקד 100- משטרה, מוקד 101 - מד"א, המוקד העירוני 106). במצבי כוננות נדרשת הכנה מוקדמת של ציוד במקום המקלט המשותף או הפרטי: ובתוך כך מים, שימורי מזון, אמצעי תקשורת (טלפון, נייד, מחשב, משדר רדיו נייד, ווקי-טוקי), סוללות, אמצעי תאורה, שירותים כימיים ואמצעי היגיינה, לדרמן, ערכת עזרה ראשונה ותרופות נדרשות.

לפי סעיפים 297-294 "תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), תש"ן-1990" וסעיף 19 ב"תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר), תשע"ד-2014" קיימת חובת התקנת מערכות סינון אוויר במרחב מוגן לרבות חדרי ממ"ד. וזאת בכל מבנה שנבנה לאחר אותן שנות חקיקה. עם התקנת "מערכות סינון האוויר" יש לוודא כי כל הרכיבים קיימים ואת תקינותן ובעיקר את קיומו של שבשבת החיווי, שבהפעלת המערכת גם מספק אינדיקציה לגבי תקינות ואטימות הממ"ד.

בפועל לא הותקנו ברבים מהמרחבים המוגנים שנבנו עד 2014 מערכות סינון אוויר, עת בה הוחלט על ידי פיקוד העורף להפסיק חלוקתן של ערכות המגן: מסכות אב"כ ושמרטפים. החל משנת 2014 חויבו קבלני בנייה על ידי ועדות התכנון והבנייה בהתקנה, כשהתקנות אלו נעשו בצורה מרושלת ורוב הבתים יחד עם המקלטים נמסרו לא תקינים או אטומים. ואף במיקומים שונים ומרוחקים שלא מאפשרים חיבור בין "מערכות סינון האוויר" לבין שבשבת החיווי. כשדירות אלו לרוב נמסרו לרוכשים ללא מפרט דירה והוראות תפעול בהתאם לסעיף 2 ב"חוק המכר (דירות), תשל"ג-1973", ובאישור טופס 4.

כיבוי אש

לפי "תקנות שירותי הכבאות (ציוד כיבוי בבנין מסחרי), תשל"ב-1971" כל בניין מסחרי מחויב במטפה ליד הכניסה לבנין, ובגישה לברז כיבוי "בכל כניסה, בקרבתה או מחוץ לכניסה של בנין מסחרי". לפי "תקנות שירותי הכבאות (ציוד כיבוי במפעלי תעשייה או מלאכה), תשל"ב-1972" קיימת חובת התקנת מטפה בכל מפלס בנין תעשייה וברז כיבוי ליד כל כניסת בניין ראשית.

לפי "תקנות שירותי הכבאות (ציוד כיבוי בבתי מגורים), תשל"ב-1972" בבתי מגורים עם עד שלוש קומות הנתונים לסיכון אש קיימת חובת התקנת ברז כיבוי הכולל גלגלון כיבוי.

יש לוודא השמשתו ותקינותו של צינורי כיבוי האש תדיר, כמו עמידותו של המטפה בתאריך תפוגה. אי תקינותם של צינורות כיבוי האש עלול להביא לסכנת חיים ורכוש ממשית בעת מקרה שרפה, גם במקום אירוע השרפה וגם לאילו שיגיעו לסייע ובפרט לשירותי כבאות האש. כמו להאריך את זמן הפעולה בהבנת תקלות הצינור ומציאת פתרונות חלופיים.

זכויות נפגעי אירועי חירום

נקבעו בחוקים הבאים:
 "חוק זכויות נפגעי עבירה, תשס"א-2001"
 "תקנות זכויות נפגעי עבירה, תשס"ב-2002"
 "חוק איסור פרסום מידע לגבי נפגעים, תשפ"ב-2022"
 "חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל"ה-1975"
 "חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשנ"ה-1995"
 "חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש"ל-1970"
 "חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש"י-1950"
 "חוק ההתגוננות האזרחית, תשי"א-1951"
 סעיפים 38-35 ל"חוק מס רכוש וקרן פיצויים התשכ"א – 1961"

"חוק מס רכוש וקרן פיצויים התשכ"א – 1961" מזכה בפיצויי ביטוח מטעם רשות המיסים על נזק ישיר כפגיעה מבנית או הרס מבנה ללא תקרה, ונזק עקיף כמו הפסד או מניעת רווח בנוסף לפגיעה או אובדן ריהוט, חפצים אישיים, מוצרי חשמל, ביגוד והנעלה, וכדומה) כתוצאה ממלחמה עד סכום מסוים. דרך רשות המיסים ניתן לקיים ביטוח נוסף בתשלום על חפצים יקרי ערך נוספים בבית.

עד שנת 2020 והתפרצות מגפת הקורונה ממשלת ישראל לא הגישה סיוע לעצמאים או בעלי מקרקעין שנפגעו במצבי סכסוך או לאור ירי טילים. בתקופת הקורונה ממשלת ישראל דרך רשות המיסים פיצתה ב"קרן סיוע" ועל סמך "חוק מס רכוש וקרן פיצויים התשכ"א – 1961" בעלי עסקים על הפסדי תקופת הקורונה והסגרים. לאחר מכן הפעילה "קרן פיצויים" על מלחמת חרבות ברזל ומיולי 2025 קרן פיצויים "עם כליבא" על מלחמת איראן-ישראל.

ראו גם
 כוננות
 פינוי חירום
 שירותי חירום
 אירוע חירום אזרחי

הערות שוליים

קטגוריה:אסונות בישראל
קטגוריה:משטרת ישראל
קטגוריה:הגנה אזרחית בישראל
קטגוריה:פיקוד העורף