משה רוזנפלד

משה רוזנפלד (26 בנובמבר 1904 – 7 בנובמבר 1935) היה שוטר במשטרה הבריטית בארץ ישראל שנרצח בידי כנופיית עז א-דין אל-קסאם.

קורות חייו
רוזנפלד נולד במנחמיה לאחת ממשפחות המייסדים. לאחר לימודיו בבית הספר החקלאי מקוה ישראל, התנדב לחיל הספר העבר ירדני ומשם עבר למשטרה הארצישראלית שבה שירת כ-12 שנה בתפקידים שונים. בהיותו בדרגת סמל הופקד רוזנפלד על משטרת שאטה שבעמק חרוד, ועבר עם משפחתו להתגורר בקיבוץ תל יוסף הסמוך. במסגרת תפקידו יסד קבוצת רוכבים של קבוצת הפועל, במסגרת הפעילות ניתנו שעורי רכיבה, ונערכו תחרויות בבית אלפא.

בשנת 1921 הגיע משה לבאר שבע במסגרת משטרת הגבולות ושם פגש לראשונה את יהודית בת יעקב גורדון - ממקימי טחנת הקמח הראשונה בבאר שבע בבעלות יהודית וראשוני המתיישבים היהודים בעיר. שנים לאחר מכן נפגשו השניים שוב בתל אביב ובשנת 1927 נישאו.

רציחתו
בתאריך 7 בנובמבר 1935 נמסרה הודעה על פריצה לפרדס האשכוליות של עין חרוד. רוזנפלד יצא בלווי שוטר נוסף לאתר את הגנבים, ובקצה הדרך השאיר את השוטר עם הסוסים ועלה לבדו למערה, בעקבות קליפות שהותירו השודדים בדרכם. במערה ארבו חברי הכנופיה, שירו מספר יריות ופגעו ברוזנפלד, ולאחר מכן התקרבו אליו וירו שוב.

משה רוזנפלד נטמן בבית הקברות הישן של עין חרוד ותל יוסף בגדעונה. יום הלווייתו נקבע כיום אבל בעמק יזרעאל, התושבים שבתו ממלאכה והתלמידים מלימודיהם. הלווייתו יצאה מבית אלפא ועברה דרך תחנת המשטרה בשאטה לתל יוסף. השתתף בה קהל גדול ממנחמיה ומיישובי עמק יזרעאל והצפון, וכן נציגי המשטרה הבריטית ומשה שרת נציג הסוכנות היהודית. חיים שטורמן הספידו במילים שהפכו למטבע לשון: "נופלים ההולכים ראשונה".

במותו הותיר את אלמנתו יהודית ובניו יעקב ואמנון אשר התקבלו בקיבוץ תל יוסף.

בעקבות רציחתו של רוזנפלד על ידי אנשי "היד השחורה", פתחו הבריטים במצוד נרחב אחרי עז א-דין אל-קסאם ולוחמיו, והם אותרו שבועיים לאחר הרצח וכותרו סמוך לכפר יעבד שבשומרון. אל-קסאם נהרג יחד עם שלושה מחבורתו. שמונה אחרים מהחבורה נתפסו והועמדו לדין על רצח רוזנפלד ושוטר שנהרג בקרב עם אנשי הכנופיה. ארבעה מאנשי הכנופיה נדונו ל-14 שנות מאסר. בנובמבר 1937 נאסר שיך פרחאן א-סעדי בחשד למעורבות ברצח רוזנפלד. יש הרואים ברוזנפלד את ראשון הרוגי מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט שפרצו חודשים אחדים לאחר מכן. על מצבתו נרשם: "הראשון לחללי היישוב במאורעות הדמים תרצ"ו. פ"נ משה בן שלמה יצחק רוזנפלד נפל חלל בהר הגלבוע בעמדו על משמר הלאום".
גם בספר "מאורעות תרצ"ו" בהוצאת דבר מ-1937, מופיע רוזנפלד בראש רשימת הקורבנות.

המערה שבפתחה נרצח נקראת "מערת רוזנפלד" והמעיין לידה "עין הסמל", בעמק הנעלם שבגלבוע. חברי בית אלפא מייחסים את השורה "מי ירה ומי זה שם נפל?", ב"שיר העמק" ("באה מנוחה ליגע") שכתב נתן אלתרמן ב-1935, למותו של משה רוזנפלד, אך לטענה זו אין בסיס.

אחיו, צבי רוזנפלד, נרצח על ידי ערבים בעבודתו בשדה, קודם להרצחו של משה. בספטמבר 1942 נרצחו אביו, שלמה יצחק רוזנפלד, ואחיו בר כוכבא, מירי של איכר אחר במושבה מנחמיה.

קישורים חיצוניים

 סיפורי ארץ ישראל – מצבות מדברות


הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
קטגוריה:מגיני היישוב
קטגוריה:אנשי משטרת המנדט
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:חללי טרור ביישוב
קטגוריה:תל יוסף: אישים
קטגוריה:מנחמיה: אישים
קטגוריה:שוטרים יהודים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1935