יצחק פינדרוס

יצחק זאב פִּינְדְרוּס (נולד ב-20 ביולי 1971, כ"ז בתמוז ה'תשל"א) הוא חבר הכנסת מטעם מפלגת דגל התורה בסיעת יהדות התורה. פינדרוס שימש כיו"ר הוועדה המיוחדת לפניות הציבור וכיו"ר סיעת יהדות התורה. בשנים 2001–2007 כיהן כראש עיריית ביתר עילית, בשנים 2008–2013 כסגן ראש עיריית ירושלים, ובשנים 2016–2019 היה מ"מ ראש עיריית ירושלים. מזכ"ל דגל התורה החל משנת 2020.

 ביוגרפיה 
פינדרוס נולד בירושלים למשה ולזלדה (לבית הלר), עולים מארצות הברית. הוא למד בתלמוד תורה אדרת אליהו של הרב יצחק שלמה זילברמן ובישיבת אדרת אליהו. בגיל 19 נישא לבתו של הרב מנחם רוטנברג, משגיח בישיבת קול תורה, וקבע את מושבו בביתר עילית. בביתר עילית פעל פינדרוס במסגרת ארגוני גמילות חסדים ונמנה עם מקימי "קופת הצדקה הכללית" של העיר. במקביל ניהל את האגודה "עטרה ליושנה", שעסקה בגאולת נכסים בבעלות יהודית בעיר העתיקה בירושלים, ואת עמותת "נר לרחל ובניה", שהפעילה מוסדות חינוך.

בגיל 26, במהלך כהונתו כסגן ראש העיר ביתר עילית, שירת בצה"ל בחטיבת עציון, במשך שנה ותשעה חודשים והשתחרר בדרגת רב-טוראי.

 בעיריית ביתר עילית 
את דרכו הפוליטית החל בשנת 1991 כיועץ לראש המועצה המקומית ביתר עילית משה ליבוביץ, תפקיד בו החזיק במשך קדנציה אחת, עד היבחרו כחבר מועצת העיר מטעם מפלגת דגל התורה ב-1996, אז התמנה לסגן ראש המועצה.

בראשיתה של האינתיפאדה השנייה, כאשר הופעלה אלימות כלפי הנוסעים בכביש 375 לביתר עילית, כמו: יידוי אבנים ובקבוקי תבערה על ידי תושבים מהכפר חוסאן הסמוך לעיר, הקים פינדרוס אוהל מחאה על אם הדרך, בקריאה לשיפור המצב הביטחוני. מהלך זה גרם לעימות בינו לבין חבר הכנסת משה גפני (ממפלגתו) שסבר כי על נציגי המפלגה בעיריות להתרכז בנושאים מקומיים בלבד ולא לעסוק בבעיות פוליטיות ארציות.

בשנת 2001 נבחר פינדרוס, בתמיכת רבני החוג הליטאי וחצרות חסידיות שונות, לראשות עיריית ביתר עילית, כשגבר על ראש העירייה המכהן יהודה גרליץ. במשך כהונתו כראש העיר, התקדמה ביתר באופן ניכר ומספר התושבים הכפיל ושילש את עצמו. פינדרוס גם גייס תקציבים בישראל ומחוצה לה למען פיתוח העיר והרחבתה.

במהלך הקמת הקואליציה העירונית לאחר בחירתו לראש העירייה, חתם פינדרוס, לדרישת חסידי בויאן, על הסכם רוטציה עם מאיר רובינשטיין, שכיהן כסגנו, בו התחייב שלא להתמודד מולו בבחירות הבאות. בהגיע מועד הבחירות לראשות העיר בשנת 2007, הודיע לו בתחילה מאיר רובינשטיין כי הוא מוותר על הסכם הרוטציה שביניהם, ומאפשר לו לרוץ שוב לראשות העירייה. עם התקרב הבחירות, בעקבות השפעתו של ח"כ מאיר פרוש (יו"ר סיעת שלומי אמונים במפלגת אגודת ישראל, שרובינשטיין חבר בה), חזר בו רובינשטיין מוויתורו ודרש לקבל לידיו את ראשות העירייה לפי ההסכם. על פי דרישת שולחיו, האדמו"ר מבויאן והרב יוסף שלום אלישיב, המשיך פינדרוס בהתמודדות והפסיד בהפרש גדול, בין היתר הודות לתמיכת ש"ס ברובינשטיין.

 בעיריית ירושלים 
בשנת 2008, לאחר פרישת שני הגורמים העיקרים במפלגת דגל התורה בירושלים מהעירייה - אורי לופוליאנסקי פרש מהפוליטיקה ואורי מקלב התמנה לחבר הכנסת - הורה הרב אלישיב, מנהיגה הרוחני של מפלגת דגל התורה, למנות את פינדרוס ליו"ר המפלגה בירושלים, מתוך הכוונה להעמיד אותו כמועמד עתידי לראשות העירייהראש העירייה היוצא באותן בחירות, אורי לפוליאנסקי, היה חבר המפלגה, ומנחם פרוש התמודד כמועמד יהדות התורה לראשות העירייה., תפקיד אותו מילא במהלך קדנציה אחת (2008 עד 2013). פינדרוס מונה לסגן ראש העירייה והחזיק את תיקי החינוך החרדי והתברואה. בקדנציה השנייה שלו בעיריית ירושלים (בשנת 2013 עד 2018) החזיק בתיק התברואה ושיפור פני העיר. ממאי 2016 עד אוקטובר 2018 כיהן כמ"מ ראש עיריית ירושלים.

מלבד פעילותו הפוליטית כיהן פינדרוס לאורך השנים גם כדירקטור בחברות עירוניות, ובהן חברת הגיחון, מט"י (מרכז טיפוח יזמות), רשות ניקוז נחל שורק והחברה לפיתוח מזרח ירושלים.

 ניסיון ההתמודדות על ראשות עיריית אלעד 
בספטמבר 2018 הציג את מועמדותו בבחירות המוניציפליות לראשות עיריית אלעד מטעם מפלגת דגל התורה. עקב כך הגיש ב-5 באוקטובר 2018 את התפטרותו ממועצת העיר ירושלים ומתפקידו כסגן ראש העירייה. ב-17 באוקטובר, כשבועיים לפני הבחירות, פסל בית המשפט את מועמדותו שקבע כי אלעד היא מקום מגוריו הארעי, ולא הקבוע.

עתירתו של פינדרוס לבג"ץ נגד ההחלטה של בית המשפט המחוזי נדחתה ב-22 באוקטובר. לאחר הפסילה פנו מפלגות דגל התורה וש"ס לשר הפנים בבקשה לדחות את מועד הבחירות בעיר. עקב ניגוד עניינים מובנה, העביר שר הפנים אריה דרעי את הסמכות לדחייה לידי השר לשיתוף פעולה אזורי, צחי הנגבי, שדחה ב-25 באוקטובר את הבקשה. תנועת ש"ס ותנועת דגל התורה עתרו לבג"ץ נגד החלטה זו, אך עתירתן נדחתה.

 המכון החרדי למחקרי מדיניות 
בין דצמבר 2018 ואוקטובר 2019 שימש כמנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות, בו היה חבר קודם לכן, כמנהל 'פרויקט הדיור', שנועד לדאוג לסוגיית מצוקת הדיור החרדית, בדגש על השפעה על מדיניות משרדי הממשלה בסוגיה.

 בכנסת 
פינדרוס נכלל ברשימת יהדות התורה לכנסת החל מה ועד ל במקומות לא ריאליים. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הוצב פינדרוס במקום הרביעי ברשימת דגל התורה (השמיני ברשימת יהדות התורה) ונבחר לכנסת. לכנסת העשרים ושתיים הוא לא נכנס (המפלגה זכתה רק בשבעה מושבים), ולכנסת העשרים ושלוש הוא נכנס רק ב-19 ביוני 2020, עם התפטרותו של מאיר פרוש במסגרת "החוק הנורווגי". מיד לאחר מכן מונה פינדרוס ליו"ר סיעת יהדות התורה בכנסת. בכנסת זו היה חבר בוועדות הכנסת, הכלכלה, המדע והטכנולוגיה והיה ממלא מקום בוועדת הכספים. כמו כן היה יושב ראש השדולה לעידוד תוצרת הארץ. ביחס לאיזון בין רשויות השלטון, התבטא פינדרוס כי "החלום שלי זה להביא D-9 ולפוצץ את בניין בית המשפט העליון". דבריו גררו את תגובת נשיאת בית המשפט העליון, אסתר חיות, שהצהירה כי דבריו מבטאים "שאיפות מסוכנות כלפי בית המשפט העליון בשפה אלימה ובוטה".

לאחר פיזור הכנסת ה־21 ולאחר שלא נבחר לכנסת ה־22, מונה פינדרוס למזכ"ל מפלגת דגל התורה. בבחירות לכנסת העשרים וארבע קודם פינדרוס למקום השביעי ברשימת יהדות התורה ונבחר לכנסת. בבחירות לכנסת העשרים וחמש ירד למקום השמיני ולא נבחר, אולם נכנס לכנסת ב-6 בינואר במסגרת "החוק הנורווגי", עם התפטרות שר הבינוי והשיכון יצחק גולדקנופף.

במהלך כהונתו בכנסת העשרים וחמש התבטא פינדרוס נגד קהילת הלהט"ב באמרו כי .

ב-17 ביולי 2025 עזב את הכנסת, בעקבות התפטרות שרי יהדות התורה מתפקידם בממשלה וחזרתם לכנסת במסגרת החוק הנורווגי..

בינואר 2026 מינתה 'חיים וחסד', עמותה המסייעת לעולים דוברי אנגלית באמצעות ליווי, משאבים ופעילות מול רשויות המדינה בכל תחומי החיים, את פינדרוס לתפקיד קשר ממשלתי בכיר., אך לאחר כמה שבועות, ב-21 בינואר 2026 שב לכנסת לאחר התפטרותו של חבר הכנסת ישראל אייכלר במסגרת החוק הנורווגי.

 חיים אישיים 
פינדרוס נשוי לשרה (לבית רוטנברג) ואב לשישה. הוא מתגורר בעיר העתיקה בירושלים.

ח"כ צבי סוכות הוא בנה של בת דודתו.

קישורים חיצוניים

יצחק פינדרוס, באתר ערוץ כנסת


 אבי בלום, בחירות או לא להיות, באתר לדעת.נט

 בניית תקציב מכספי ציבור, עקרונות, דילמות, לבטים ולחצים, הרצאה של יצחק פינדרוס, באתר בינינו. (ארכיון)
 אפרים דוד, "פרופיל עם יצחק פינדרוס", ברדיו קול חי, י״ז בשבט תש״פ 12 בפברואר 2020


 הערות שוליים 

קטגוריה:סגני ראש עיריית ירושלים
קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:ראשי עיריית ביתר עילית
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם דגל התורה
קטגוריה:ראשי עיריות חרדים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם יהדות התורה
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושלוש: חברי כנסת מכהנים במסגרת החוק הנורווגי
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש: חברי כנסת מכהנים במסגרת החוק הנורווגי
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם דגל התורה
קטגוריה:יושבי ראש הוועדה לפניות הציבור
קטגוריה:ירושלים: חברי הכנסת
קטגוריה:חברי מועצת העיר ירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971