ערב (יישוב עתיק)

ערב הייתה עיר יהודית ב בתקופות הבית השני, המשנה והתלמוד. לפני הכיבוש הערבי של ארץ ישראל גרה בה אוכלוסייה נוצרית. כיום שוכנת במקום העיר המוסלמית עראבה.

היסטוריה
ערב הייתה מהערים הגדולות בגליל בתקופת בית שני. "שמעון החשמונאי (המאה ה-2 לפנה"ס), העביר תושבים מערב ליהודה". 

בראשית המרד הגדול הציב קסטיוס גאלוס (המאה ה-1), חיל מצב בערב, אך הוא חוסל על ידי התושבים. כשהגיע צבאו של אספסיינוס (המאה ה-1), הוא החריב את ערב, וכל תושבי היישוב נהרגו או נמלטו ולאחר חורבן בית המקדש השני התחדש בו יישוב יהודי גדול, משמרת הכהונה מבית משפחת פתחיה התיישבה במקום, ושכנה בו ישיבתו של רבי שמעון בן יוחאי (המאה ה-2). 

רבן יוחנן בן זכאי (המאה ה-1), ישב בערב שמונה עשרה שנה והורה בה, וכך גם רבי חנינא בן דוסא (המאה ה-1). מסורת יהודית קדומה מציינת כי כאן נמצאים גם קברו וקבר אשתו. לפי מסורת עממית מימי הביניים נקבר בערב גם רבי ראובן בן אצטרובילי (המאה ה-2).

היישוב נזכר בצורה "ערבה" אצל אוסביוס באונומסטיקון (תחילת המאה ה-4 לספירה), המציין אותו כיישוב בנפת ציפורי.

סוגיית השם
יוסף קלוזנר, בספרו, 'בימי הבית השני', מנסה לתת תשובה לשאלה מדוע 'ערב', עיר גלילית הנזכרת פעמים הרבה בתלמוד ובמדרש אינה נזכרת בכתביו של יוסף בן מתתיהו. האחרון מזכיר את  העיר המבוצרת 'גברה', שהייתה מן הערים הגדולות ביותר בגליל בימי הבית השני. קלוזנר, המסתמך גם על כך ש'גברה' אינה נזכרת בספרות התלמודית והמדרשית, וטוען ש'גברה' ו'ערב' חד הן, וכי השם הכפול מקורו בחילוף אותיות של המעתיקים לשפה היוונית.

ממצאים ארכאולוגיים
בשנת 1968 נחשפו במקום שרידי כנסייה מהתקופה הביזנטית מראשית המאה השישית. ברצפת הפסיפס של הכנסייה שובצה כתובת ביוונית: 

קישורים חיצוניים
רבקה שפק ליסק, עראבה, העיר ערב היהודית בעבר, באתר ארץ הצבי.

הערות שוליים

קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד