סקר הכפרים (1945)

סקר הכפרים 1945 (באנגלית: Village statistics 1945) הוא סקר שהוכן בעבודה משותפת של מחלקת הסטטיסטיקות (Government Office of Statistics) ומחלקת הקרקעות של ממשלת המנדט הבריטי, עבור ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל שפעלה בתחילת שנת 1946. הנתונים חושבו ליום 1 באפריל 1945 ופורסמו לאחר מכן ושימשו גם את ועדת אונסקו"פ שפעלה בשנת 1947.

הסקר כולל נתונים על בעלות הקרקעות ושימושיו, נתוני אוכלוסייה ונתונים על תשלומי מיסים. נתוני הקרקעות התבססו על עבודה שנעשתה עבור ועדת פיל ועודכנה על ידי מחלקת הקרקעות של ממשלת המנדט. נתוני האוכלוסייה התבססו על נתוני מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל, תוך עדכון על פי מפקדים חלקיים שונים שנעשו בעיקר במגזר היהודי, נתוני הגירה ונתוני ריבוי טבעי. הנתונים לכל ארץ ישראל נחשבים אמינים יותר מאשר נתוני הנפות והיישובים. עורכי הסקר הבהירו שלא ניתן לראות בו יותר מהערכה גסה של האוכלוסייה בפועל.

הרקע להכנת הסקר
השלטונות העות'מאניים בארץ ישראל ערכו מספר מפקדי אוכלוסין. ממשלת המנדט ערכה מפקדי אוכלוסין ב-23 באוקטובר 1922, וב-18 בנובמבר 1931, ונתוניהם התפרסמו ב-1923 וב-1932 בהתאמה. נתוניהם של מפקדים אלו נחשבו מדויקים יחסית.

בסוף 1936 הכינה מחלקת הקרקעות של ממשלת המנדט, סקר קרקעות עבור ועדת פיל. הסקר סומן אז כסודי ביותר, אולם בשנת 1943 הוחלט לעדכנו כדי לשקף את המצב ב-1 באפריל 1943 והוא פורסם באותה שנה.

מפקד העשור השלישי לשלטון המנדט לא יצא לפועל במועדו משום שמלחמת העולם השנייה הייתה בעיצומה. לקראת תום המלחמה, בראשית 1945, בקשה ממשלת המנדט לקיים את המפקד הנפקד, אולם נתקלה בקשיים טכניים - העדר נייר וכח אדם מקצועי והמפקד שב ונדחה, ולמרות ההכנות לא יצא לפועל בסופו של דבר.

לקראת תחילת עבודת ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל נגשה ממשלת המנדט להכין קובצי נתונים לבחינת הוועדה. פרסום אחד שהוכן נקרא "סקר פלשתינה (1946)" ופרסום שני הוא סקר הכפרים אשר עודכן לתאריך 1 באפריל 1945 והוספו לו נתונים דמוגרפיים.

 בסיס הנתונים 
ממוזער|תיאור מפורט בצרפתית : מפה של שטחי המנדט מחולק לאזורים. אחוזי אדמות חקלאיות בבעלות ערבית, יהודית או אחרת מוצגים בצבעים ירוק, אדום ולבן בהתאמה בדיאגרמות עוגה. פורסם על ידי סקר הכפרים ב-1945
נתוני קרקעות
נתוני הקרקעות בסקר הכפרים של שנת 1945 היו מפורטים יותר מסקר הכפרים שנערך בשנת 1943, ונכללו בו לגבי הקרקעות לא רק קטגוריות של בעלות יהודית ולא יהודית אלא גם ציון קרקעות ציבוריות ואחרות.

נתונים דמוגרפיים
בסיס הנתונים הדמוגרפיים של עורכי סקר 1945 היה נתוני מפקד 1931, שלו הוסיפו את שיעור הגידול הטבעי ממועד המפקד ועד סוף 1944.
לנתונים אלה נוספו נתוני ההגירה נטו (כניסות מתועדות בניכוי יציאות מתועדות). עורכי הסקר טענו שנתוני הגידול הטבעי שהיו בידם הם ככל הנראה יחסית מדויקים, אולם כתבו שנתוני ההגירה אינם כה מדויקים, שכן הייתה הגירה בלתי חוקית לא מבוטלת ורישום שלה התקיים רק לגבי העפלה וזאת רק החל משנת 1939.

הבריטים גם לא פרסמו נתונים עדכניים לגבי האוכלוסייה הנוודית, כגון החורנים, אלא רק לגבי האוכלוסייה המיושבת. נתוני אוכלוסיית הנוודים ממפקד 1931 הוכנסו אל הסקר, מבלי לקחת בחשבון את שיעור הגידול הטבעי, התמותה, הגירה פנימית או הגירה חיצונית.

אומדן האוכלוסייה נערך בשלושה שלבים:
חישוב כלל האוכלוסייה בחלוקה לפי דתות בהתבסס על נתוני מפקד 1931, הגירה וריבוי טבעי.
סך הכל שחושב בשלב הראשון חולק לנפות בהתבסס על נתוני המפקד של 1931, תוך הפרדה בין אוכלוסייה עירונית וחקלאית. כן הוערכו נתוני ההגירה הפנימית בהתאם לשיעורי ילודה ותמותה במחוזות השונים, שהוערכו מתוך מספרי הלידות והמוות בנפות שנרשמו בשנים 1938-1944. נתונים אלו תוקנו כדי להתאים לנתוני פריון, לנתונים של האחראי על הקצאת מזון בזמן המלחמה ועבור האוכלוסייה היהודית לנתוני הסוכנות היהודית.
הקצאת האוכלוסייה החקלאית שחושבה בשלב השני לכל נפה (לפי דת) לכל יישוב בנפה. בתחילה נעשתה הערכה עצמאית לכל יישוב על פי נתוני מפקד 1931, נתוני סטטיסטיקות הכפרים ב-1942, נתוני האחראי על חלוקת המזון בסוף 1942 וסוף 1944 ונתוני הסוכנות היהודית. בהמשך תוקנו הנתונים של היישובים בכל נפה כדי שיתאימו לסך הכל של האוכלוסייה בנפה כפי שחושב בשלב השני.

עורכי הסקר ציינו בהקדמה שהנתונים לכל ארץ ישראל נחשבים כאמינים יותר מאשר אלו של הנפות, ונתוני הנפות אמינים יותר מאשר הנתונים המתייחסים ליישובים. הערכות אומדני האוכלוסייה הן לא יותר מהערכות גסות, ובהחלט יכולים להיות שונים מהמצב בפועל.

מבנה נתוני הסקר
שמאל|ממוזער|150px|מפת נפות בשנת 1945
הנתונים בסקר נחלקים לשלוש מחלקות:
אוכלוסיית ארץ ישראל
שימושי קרקע על פי דונם טורקי ששיטחו 919.3 מטר מרובע
מס לתשלום

הארץ חולקה ל 16 נפות, ובכל נפה רשימת יישובים לפי סדר האלפבית האנגלי.
לכל יישוב הוצגו נתוני אוכלוסייה בחתך דת בחלוקה הבאה: מוסלמים, יהודים, נוצרים ואחרים, שהוגדרו כמי שאינם יהודים ואינם ערבים. החלוקה לדתות נעשתה בשל האוטונומיה שניתנה לכל קהילה בטיפול בנושא המעמד האישי. נתוני האוכלוסייה ניתנו במרווחים של 10.

האוכלוסייה חולקה לעירונית, כפרית ונוודית. האוכלוסייה שהוגדרה כעירונית נעשתה על פי המפתח הבא:
אוכלוסיית הערים ירושלים, תל אביב, חיפה ויפו.
ערים שנפות נקראו על שמן, כגון: צפת, באר שבע.
מועצות מקומיות ערביות ויהודיות כגון: שפרעם, חדרה.
לכל יישוב נרשמו נתוני שימושי הקרקע על פי החלוקה הבאה: אזור עירוני, מטע הדרים, מטע בננות, אזור בנוי, מטעים, דגנים מסוג I ו-II, אזור שלא ניתן לעיבוד ובריכות דגים. כל שימוש חולק לחתכים הבאים: ערבים, יהודים, אחרים, קרקעות ציבוריות בבעלות הממשלה ועיריות, וקרקעות שבהן תשתיות או משאבי טבע: כבישים, מסילות, רכבת, נהרות ואגמים.

נתוני המס לתשלום אף הם הוצגו בחתך דת - ערבים, יהודים, אחרים וציבורי. כן חושב המס לתשלום לכל יישוב, סך המס לנפה וסך המס לכל האוכלוסייה בחתך דת וציבורי.

ביקורת על הסקר
בקרב הציבור היהודי הועלו טענות כנגד אמינות נתוני הסקר. בדבר התפרסם מאמר שתקף את נתוני הסקר על סמך הריבוי הטבעי שיוחס לערבים בין 1922–1944, 2.53% לשנה. לטענת כותב המאמר, נתונים אלו גבוהים בהרבה מהגידול הטבעי בכל מקום אחר בעולם. לטענת כותב המאמר, הערבים נהגו להגזים בנתוני הלידות ולא לדווח על כל מקרי המוות ועל כן שלטונות צרפת ויתרו על ניסיונות לייצר נתונים דמוגרפיים עבור המוסלמים. לטענתו, טעתה מחלקת הסטטיסטיקה של ממשלת המנדט בקביעה שההגירה ערבית הבלתי חוקית הייתה מועטה ובעקבות זאת ניפחה את נתוני הריבוי הטבעי.

אליעזר קפלן בעדותו בפני ועדת החקירה טען שנתונים רבים אינם מדויקים.

בן-גוריון הגיש ל"ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל" מסמך של ישראל טריווש תחת הכותרת "אין רוב ערבי בארץ". המסמך שופך אור על שגיאות שורשיות במפקדי האוכלוסין הבריטים מ-1922 ו-1931 – שנועדו להרתיע את הציונות המדינית. לדוגמה, טופסי המפקד מולאו על ידי ראשי חמולות הרואים בניפוח נתונים דמוגרפים מכשיר לשדרוג מעמדם הפוליטי, הכלכלי והחברתי; טופסי ההתפקדות הערבית עברו בדיקה חפוזה, ומספרי המתפקדים הבדווים נופח בשיטתיות. הדיווח על פטירות במגזר הערבי היה מצומצם ביותר ורבים מהמהגרים הערבים מהכפר אל העיר נספרו פעמיים, כולל תושבי חו"ל ערבים שנכללו במפקד האוכלוסין.

נתוני הסקר
על פי נתוני הסקר מנתה האוכלוסייה בשנת 1945 סך של 1,764,320 נפש שנחלקה ל-1,061,270 מוסלמים, 553,400 יהודים, 135,550 נוצרים ו-14,100 אחרים. האוכלוסייה העירונית התגוררה ב-39 יישובים, ומנתה 859,500 תושבים שהתפלגו ל-448,730 יהודים, 298,550 מוסלמים, 110,420 נוצרים ו-1,800 אחרים. 4 הערים הגדולות היו: תל אביב - 166,660 תושבים, ירושלים - 157,080 תושבים, חיפה - 128,800 תושבים, יפו - 94,310 תושבים.

נתוני אוכלוסייה על פי מחוזות ונפות 
מחוזנפהאוכלוסייהערביםמתוכם נוצריםאחריםיהודיםסך הכלגליל-עכו ביסאן  16,570  650 20  7,000  23,590 טבריה  24,810  2,360  1,290  13,100  39,200 נצרת  38,500  11,040  0  7,600  46,100 עכו  58,440  11,150  6,940  2,950  68,330 צפת  46,140  1,630  780  6,700  53,620 סה"כ למחוז  184,460  26,830  9,030  37,350  230,840חיפה חיפה  115,790  30,200  4,330  104,310  224,430ירושלים חברון  89,560  160  10  80  89,650 ירושלים  147,600  43,770  150  100,200  247,950 רמאללה  47,280  8,290  0  0  47,280 סה"כ למחוז  284,440  52,220   160  100,280  384,880לוד יפו  109,370  16,300  330  264,100  373,800 רמלה  97,840  5,500  10  29,420  127,270 סה"כ למחוז  207,210  21,800   340  293,520  501,040עזה באר שבע  53,540  200  10  150  53,700 עזה  134,290  1,250  0  2,890  137,180 סה"כ למחוז  187,830  1,450   10  3,040  190,880שומרון ג'נין  56,880  1,160  0  0  56,880 טולכרם  71,220  380  20  14,900  86,140 שכם  88,990  1,510  210  0  89,200 סה"כ למחוז  217,090  3,050  230  14,900  232,220 סך הכל  1,196,820   135,550   14,100  553,400  1,764,320
הערה: נתוני האוכלוסייה נלקחו מעבודת המוסמך של ורד בר-און

שימושי קרקע על פי מחוזות ונפות

מחוזנפהשטח בדונמים (טורקים)ערביםאחריםיהודיםשטח ציבוריסך הכלגליל-עכו ביסאן <center> 164,948  124,755  77,384  367,087 טבריה <center> 231,761  167,406 41,802 440,969 נצרת <center> 263,088 137,382  97,063  497,533 עכו <center> 697,751  24,997  76,915  799,663 צפת <center> 490,863  121,488  83,780  696,131 סה"כ למחוז  1,815,536   11,186  576,028  398,633  2,801,383חיפה חיפה  434,666  24,766  364,276  208,047  1,031,755ירושלים חברון <center> 1,985,913 6,132 84,140  2,076,185 ירושלים <center>1.388,854 33,401  148,530  1,570,785 רמאללה <center>682,504  146  3,914  686,564 סה"כ למחוז   3,993,001  57,408   39,679   243,446  4,333,534לוד יפו <center> 177,354 129,439  28,573  335,366 רמלה <center>686,056 122,159 61,977  870,192 סה"כ למחוז   828,812   28,557   251,598   96,591  1,205,558עזה באר שבע <center> 1,936,380  65,231  10,575,389 12,577,000 עזה <center> 841,804  49,260 220,437  1,111,501 סה"כ למחוז  2,766,709   334   114,491   10,806,967  13,688,501שומרון ג'נין <center> 702,093 4,251  128,870  835,214 טולכרם <center> 650,690 141,361  43,304  835,355 שכם <center>1,406,669 15  185,034  1,591,718 סה"כ למחוז   2,736,077 19,862  145,627  360,721  3,262,287 סך הכל   12,574,801   142,113  1,491,699  12,114,405   26,323,018
 הערה: נתוני הקרקעות ברמת מחוזות וסך כהכלל הנפות, נלקחו מעבודת המוסמך של ורד בר-און. פירוט הקרקעות לפי בעלויות ברמת נפות נלקחו מספרו של הדאווי. הדאווי איחד את נתוני קרקעות האוכלוסייה המוגדרים "אחרים" סך של 142,113 דונם, ואת המטעים וההדרים סך של 49,605 דונם שהיו בבעלות ציבורית לבעלות ערבים.

שימושי קרקע על פי בעלות בחלוקה למחוזות
מחוזסוג אזורשטח בדונמים (טורקים)ערביםאחריםיהודיםשטח ציבוריסך הכלגליל-עכו בנוי ועירוני  14,698  1,391  13,427  2,561  32,077 חקלאי  1,124,646  6,921  482,094  51,856  1,665,517 לא ניתן לעיבוד  676,192  2,874  80,507  344,216  1,103,789 סך הכל למחוז  1,815,536  11,186  576,028  398,633  2,801,383חיפה בנוי ועירוני  8,451  6,795  46,704 14,148  76,098 חקלאי  333,770  11,517  246,620  10,982  602,889 לא ניתן לעיבוד  92,445  6,454  70,952  182,917  352,768 סך הכל למחוז  434,666  24,766  364,276  208,047 1,031,755ירושלים בנוי ועירוני  24,080  3,359  6,988  4,929  39,356 חקלאי  1,297,525  33,640  18,345  23,144  1,372,654 לא ניתן לעיבוד  2,671,396  20,409  14,346  215,383  2,921,524 סך הכל למחוז  3,993,001  57,408  39,679  243,446  4,333,534לוד בנוי ועירוני  17,734  3,260  42,684  9,148  72,826 חקלאי  613,188  24,338  187,379  21,870  846,775 לא ניתן לעיבוד  197,890  959  21,535  65,573  285,957 סך הכל למחוז  828,812  28,557  251,598  96,591  1,205,558עזה בנוי ועירוני  15,280  76  939 5,178  21,473  חקלאי  2,722,114  221  112,263 82,207  2,916,805 לא ניתן לעיבוד  29,315  37  1,289  10,719,582  10,750,223 סך הכל למחוז  2,766,709   334  114,491  10,806,967 13,688,501שומרון בנוי ועירוני  15,417  119  5,652  1,376  22,564 חקלאי  1,574,602  4,947  130,044  91,305  1,800,898 לא ניתן לעיבוד  1,146,058  14,796  9,931  268,040  1,438,825 סך הכל למחוז  2,736,077  19,862  145,627  360,721 3,262,287סך הכל ארצי בנוי ועירוני  95,660  15,000  116,394  37,340  264,394 חקלאי  7,665,845  81,584  1,176,745  281,364 9,205,538  לא ניתן לעיבוד  4,813,296  45,529  198,560  11,795,701   16,853,086 סך הכל ארצי  12,574,801  142,113 1,491,699  12,114,405   26,323,018
 הערה: נתוני הערבים הנוצרים מוכלים בנתוני הערבים.

מחקרים ופרסומים על הסקר
בשנת 1970 פרסם סאמי הדאווי (سامي هداوي) את ספרו "Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine" שהתבסס על הסקר המקורי. לדברי הדאווי, הוא מצא לנכון לפרסם את הספר למרות האי-דיוקים הקיימים בסקר המקורי, בגלל נדירותו וכדי להבטיח שהמידע על פלסטין הערבית לא יאבד. הוא איחד וקיבץ מספר נתונים שהופיעו בפרסום המקורי בנפרד. לדוגמה, בחלוקה לאוכלוסייה קיבץ את האוכלוסייה המוסלמית, הנוצרית וזו שהוגדרה בסקר כ"אחרים", בעמודה אחת, "ערבים", בטענה שאין סיבה להבחין בין ערבים מוסלמים לנוצרים, וכי "אחרים" הם רובם ככולם דרוזים, שאף הם נחשבים ערבים. בסך הכל הועברו בספרו 14,100 תושבים מסיווג "אחרים" לסיווג הכולל של ערבים. בסיווג הקרקעות, פיצל הדאווי חלק מהקרקעות שהוגדרו בסקר בבעלות ציבורית, וסיווג אותן על פי המחזיקים בקרקע בפועל ולא על פי הבעלות הרשמית. כך סווגו חלק מקרקעות של פרדסים ומטעי בננות כקרקע ערבית, ואילו כל השטחים ששימשו בריכות דגים סווגו כקרקע יהודית. בסך הכל העביר הדאווי 191,718 דונם לעמודת קרקע בבעלות ערבית לעומת נתוני הסקר.

ורד בר-און טיפלה בנתוני הסקר המקורי, בעבודת מוסמך באוניברסיטת חיפה, שהגישה בשנה 2006. היא יצרה מסד נתונים ממוחשב הכולל את כל הנתונים מהסקר המקורי ב-1945, בכל החתכים. נתונים אלה הוצגו בצורה גרפית, במלל, בטבלאות ובמפות.

לקריאה נוספת

Village statistics, Palestine (1917-1948), Department of Statistics, Jerusalem, April, 1945
Village statistics, Palestine (1917-1948), Department of Statistics, Jrusalem, February, 1938
Sami Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut,Palestine liberation organization research center, 1970

קישורים חיצוניים

קישור לקובץ הסרוק המלא של סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל באתר הספרייה הלאומית
קישור לספרו של סאמי הדאווי
Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas, Jerusalem, 1932 באתר ה-Internet Archives 

הערות שוליים

קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:המנדט הבריטי: ממשל
קטגוריה:1945 בארץ ישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: מפקדי אוכלוסין