הצהרת מוסקבה

הצהרת מוסקבה היא הצהרה בת ארבעה חלקים שבהּ הכריזו בעלות הברית במלחמת העולם השנייה על כוונתן למגר את מדינות הציר עד כניעתן ללא תנאי, ועל כוונתן להעמיד לדין את האחראים לפשעי מלחמה.

שלושת החלקים הראשונים של ההצהרה נחתמו ב-30 באוקטובר 1943 על ידי מזכיר המדינה של ארצות הברית, קורדל הול, ושרי החוץ של הממלכה המאוחדת וברית המועצות. שמה הרשמי של ההצהרה הוא "הצהרה של ארבע האומות על ביטחון כללי". יומיים לאחר מכן, ב-1 בנובמבר 1943, חתמו ראשי המדינות רוזוולט, צ'רצ'יל וסטלין, על החלק הרביעי, שהתייחס לפשעי מלחמה שביצעו הנאצים וקבע שמבצעי הפשעים יישלחו להישפט במדינה שבה ביצעו את הפשעים ויידונו על ידי האנשים שבהם פגעו.

שלושת החלקים הראשונים
בחלק הראשון הצהירו ארצות הברית, הממלכה המאוחדת, ברית המועצות וסין על נחישותן להמשיך בלחימה נגד מדינות הציר עד כניעתן ללא תנאי, ועל הסכמה לפעול במשותף ולהימנע מהגעה להסכמים נפרדים עם מדינות הציר. לצורך כך, הן הצהירו על כוונתן להקים גוף בינלאומי (האו"ם) לשימור השלום והביטחון של העולם ועד להקמתו לקיים ביניהן שיחות תיאום לפעולה משותפת. 

בנוסף, הוסכם שלאחר תום מלחמת העולם השנייה הן לא ישתמשו בצבאותיהן בתוך שטחיהן של מדינות אחרות אלא למטרות מילוי ההצהרה ולאחר התייעצות משותפת, ועל כוונה להגיע להסכם על צמצום החימוש בתקופה שלאחר המלחמה. 

בחלק השני קבעו ארצות הברית, הממלכה המאוחדת וברית המועצות את הצורך לחסל את הפאשיזם והשפעותיו ואת הצורך לאפשר לעם האיטלקי ליצור שלטון דמוקרטי.

בחלק השלישי קבעו ארצות הברית, הממלכה המאוחדת וברית המועצות כי האנשלוס בטל ומבוטל וכי יש לאפשר לאוסטריה להיות מדינה עצמאית וחופשית לאחר הניצחון על הנאצים. עם זאת נקבע שעל אוסטריה מוטלת אחריות לשותפותה עם גרמניה הנאצית וכי עליה לסייע במיגור הנאציזם.

החלק הרביעי

נוסח החלק הרביעי הוא:

החלק הרביעי נוסח בעיקרו על ידי צ'רצ'יל והוביל לאמנת לונדון, שקבעה את המסד למשפטי נירנברג. צ'רצ'יל ראה חשיבות רבה בכך שהפושעים הנאצים יועברו למשפט למדינות השונות, משום שהאמין שדעת הקהל בארצו לא תאפשר הוצאה להורג מסיבית של פושעים נאצים לאורך הזמן הנדרש. החלק הרביעי של הצהרת מוסקבה הוצב כאבן פינה בחוקי הכיבוש של גרמניה על ידי בעלות הברית. 

טבח יער קאטין
בנוסף להתייחסות כללית לפשעי מלחמה במדינות שנכבשו על ידי גרמניה הנאצית, יש בהצהרה התייחסות ספציפית ל"גרמנים שלקחו חלק ברצח המוני של קצינים פולנים". תיאור זה עוסק בטבח יער קאטין. ברית המועצות ייחסה טבח זה לגרמנים, אף שאלה טענו שאת הטבח ערכה ברית המועצות, בעת שהאזור היה בשליטתה, בתחילת מלחמת העולם השנייה. רק בשנת 1990, בהיותה בשלבי פירוק והתנערות מן הממשל הקומוניסטי, הודתה ברית המועצות באחריות לטבח ולניסיונות להעלמתו.

באוקטובר 1945, בתשובה לשאילתה בבית הנבחרים הבריטי האם הממשלה הבריטית תפעל להעמדה לדין של האחראים לטבח יער קאטין, ענה הקטור מקניל, ממשרד החוץ הבריטי, כי "בהתחשב בכך שהקורבנות היו פולנים והטבח נעשה על אדמת ברית המועצות, ובהתאם לתנאיה של הצהרת מוסקבה, יהיה זה קשה ובלתי ראוי לממשלת הוד מלכותו לגלות יוזמה בנושא זה".

רצח איכרים בכרתים
פשע מלחמה ספציפי נוסף שההצהרה מזכירה הוא רצח איכרים בכרתים. בכך מתכוונת ההצהרה לפשעי המלחמה של הוורמאכט שנעשו מיד בתום הקרב על כרתים - טבח קונדומארי  והריסת קנדנוס .

חוסר התייחסות לשואה
אל מול האזכור של טבח יער קאטין ורצח האיכרים בכרתים, בולטת העובדה שהצהרת מוסקבה לא הזכירה במפורש את השמדת היהודים, למרות שבעלות הברית ידעו והצהירו על כך כבר למעלה משנה. עם זאת, ההתייחסות לטבח של תושבי פולין פורשה כמתייחסת ליהודים. השמטה זאת הייתה בהתאם למדיניות של ארצות הברית והממלכה המאוחדת שלא להדגיש את העניין היהודי. נטען שמדיניות זאת נבעה בין השאר מהרצון להימנע מלחץ עליהן לקלוט פליטים יהודים בשטחן ובמיוחד בארץ ישראל.

קישורים חיצוניים
 - נוסח ההצהרה בכותרת הראשית של עיתון דבר. 
; 
MOSCOW CONFERENCE, October, 1943, JOINT FOUR-NATION DECLARATION, ibiblio
 Declaration of the Four Nations on General Security, Wikisource

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: אמנות והסכמים
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1943
קטגוריה:בעלות הברית
קטגוריה:פשעי מלחמה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יחסי ברית המועצות – הממלכה המאוחדת
מוסקבה
קטגוריה:ארצות הברית – ברית המועצות: אמנות והסכמים