גלגל (אתר מקראי)

גִּלְגָּל הוא אתר מקראי הנזכר 39 פעמים בתנ"ך. השם האונומטופיאי, מהשורש 'גל', נובע מהצורה המעוגלת, האופיינית למתחמי נוודים. הגלגלים היו האתרים המרכזיים לשבטי ישראל בזמן התנחלות והשופטים.

אפיוני האתר
מהמקרא עולים לפחות שישה אפיונים לגלגל:
הגלגל הוא סוג אתר ואיננו מקום ספציפי מסוים היות שהמקרא מציין את הגלגל בשלושה אזורים גאוגרפיים שונים לפחות: גלגל אלוני מורה (אזור שכם) בספר דברים, גלגל יריחו וגלגל מעלה אדומים.
מקומות אלה שימשו את שבטי ישראל להתכנסות חברתית, פולחן, משפט, מנהיגות, המלכת מלך, יציאה למלחמה וחזרה ממנה. הגלגל הוא תמיד מיודע בה"א הידיעה (ה־גלגל)
פעילותם העיקרית של האתרים הללו היא בתקופת ההתנחלות המתועדת בספר שופטים (מאות 10-12 לפנה"ס), אך קיומם נמשך גם בזמן המלוכה (מאות 8-9 לפנה"ס). אין אזכור לגלגל במקרא אחרי נפילת שומרון וכיבוש ממלכת ישראל (722 לפנה"ס). דבר זה מוסבר ככל הנראה כחלק ממהפכת הפולחן של חזקיהו ואחריו יאשיהו שקבעו את ירושלים כמקום הפולחן היחיד לה'.
היו אלה מחנות ולא מקומות למגורי קבע. זאת לפי הצמדת המילה "המחנה" לגלגל, ויידוע שם המקום "הגלגל"..
מבחינה טופוגרפית, הגלגלים נמוכים מסביבתם.
תפוצת הגלגלים שזוהו, על פי המקרא, הייתה רק בבקעת הירדן ולפי פירושים מסוימים גם בגב ההר (בהקשר ליישוב בית אל). אין אזכור של גלגלים בנגב, בחוף, בעמקים, בגליל ובהרי עבר הירדן.

הגלגל במקרא
בחלק ההיסטורי של התנ"ך נזכר הגלגל בדברים, יהושע, שופטים, שמואל ומלכים; ולאחר מכן בנביאים הושע ועמוס. בשאר הספרים, מבראשית עד דברים ובנביאים המאוחרים, אין לו זכר. חלוקה זו מצביעה על תפקידו החברתי והדתי ועל זמנו של הגלגל. שני אזכורים נוספים מופיעים בספר מיכה וספר נחמיה. שני האזכורים האלה מתייחסים לגלגל המופיע בספר יהושע.

להלן פירוט האתרים:
גלגל דברים: ב, הגלגל הוא אחד מחמשת האיכונים הטופוגרפיים של משה, בדרך לטקס הברכה והקללה בהר עיבל והר גריזים:  לגלגל הזה יש הצעת זיהוי ממשית - גלגל נחל תרצה.
גלגל יריחו ביהושע: בספר יהושע נזכר הגלגל שהקימו בני ישראל . עם הכניסה לארץ ומעבר הירדן הוקמו בגלגל 12 אבנים, נערכה ברית מילה, חגגו את הפסח, שבת המָן ואכלו מתבואת ארץ כנען; שם נמצאו המועלים בחרם ועלו משם לעמק עכור; לשם הגיעו הגבעונים ויהושע עלה להשמיד את מלכי האמורי. מ ואילך עובר המנהיג למקומות אחרים ו'המחנה הגלגל' אינו נזכר יותר. גלגל יריחו לא נמצא בפועל עד עתה.
גלגל נוסף נזכר ב, בתיאור גבול הנחלות של יהודה ובנימין:  ראו את המקבילה ב. הוצע לזהותו עם אתר מדרום-מזרח לצומת רימונים.
גלגל שופטים: נזכר פעם אחת בסיפור על אהוד בן גרא והריגתו של עגלון מלך מואב (). על אהוד נאמר:  (), והכוונה אולי לגלגל יריחו. בעלילות השופטים שפעלו באזורים האמורים (שמגר בן ענת, דבורה, ברק בן אבינעם, גדעון, יפתח ואחרים) - אין אזכור לגלגלים, וכך בספר שופטים אחרי פרק ג'.
הגלגל בשמואל א': בין הפרקים ז' ו-ט"ו בשמואל א' יש אזכורים רבים לגלגל במזרח בנימין, הסמוך לבית אל ולהמצפה. שמואל 'סובב' שם ושופט את ישראל (), אחר כך הוא ממליך את שאול () ומחדש את המלוכה (). מתכנסים בגלגל גם למלחמה בפלשתים (), שמואל מבטל שם את מלכות שאול ומשסף את אגג מלך עמלק ( ואילך). מקום גלגל בנימין, מהחשובים באתרים מסוג זה, אינו ידוע בינתיים.
הגלגל של דוד בשמואל ב': נזכר כשדוד עובר את הירדן עם שובו ממרד אבשלום ( ואילך). בשל הקרבה לירדן ייתכן שמדובר בגלגל יריחו, ואפשרות אחרת – הקשורה בגִּלעָד – היא שמדובר בגלגל הסמוך לארגמן, וראו להלן.
הגלגל בספר מלכים: ב, נזכר גלגל שאליהו ואלישע הסתופפו בו. ממנו הם 'יורדים' לבית אל ואחר כך ליריחו, אך לא נמסרים פרטים נוספים.
הגלגלים אצל הושע ועמוס: מכל נביאי ישראל, רק הושע ועמוס עוסקים בסוג האתר הזה. היחס למקומות הללו, שהיה חיובי קודם לכן, עובר שינוי חד אצל הנביאים הנזכרים. בארבעת הפסוקים בהושע (; ;  ו) מוצג הגלגל באור שלילי וקושרים אותו ל'זנות', 'רעה' ועוד. הושע מתנגד ל'המלכה' בגלגל ומשווה את המקום ל'בית און' ול'גלעד'. עמוס מתנבא על הגלגל פעמיים ( ו) ברוח דומה להושע. גם הוא משווה את בית אל לגלגל, מוסיף את באר שבע ומנבא  שני הנביאים מדברים, כנראה, בגלגלים שעמדו בממלכת ישראל. לא לגמרי מחוור האם מקור הנבואות בתחרות עם ירושלים כמרכז פולחני או שהיו גם סיבות אחרות. מנבואותיהם עולה הקשר החזק של העם עם הגלגלים, שהיו מרכזים פולחניים ופוליטיים אקס-טריטוריאליים שאפיינו, כנראה, את השלב הנוודי הקדום של העם.

תולדות המחקר
אתרי הגלגל השונים, לא נחקרו עד 2009. מקור המידע היחיד, המקרא, סיפק מעט רמזים על מקום הגלגלים, ובהיעדר מועמד של ממש עסקו הפרשנים בתאוריות טקסטואליות.

בסקר הר מנשה, בניהולו של אדם זרטל, נתגלו עד ינואר 2014, שישה אתרי-מתחם גדולים שעוצבו ככף רגל אנושית. המקומות הללו, שאף אחד מהם לא היה ידוע לפני כן, מתפרשים בבקעת הירדן, בנחל תרצה, בהר עיבל ובמזרח בנימין. חמישה מהמתחמים הוקמו בראשית תקופת הברזל, סביב 1200 לפנה"ס, והאחרון שנתגלה – הגלגל בבנימין – נוסד בתקופת הברזל השנייה (מאה 8 לפנה"ס). להלן רשימת המקומות:
 גלגל ארגמן, שטחו כ-14 דונם (מידותיו 200 מטרים × 80 מטרים), בעל צורת כף רגל מדויקת למדי, מקומו סמוך למושב ארגמן;
 גלגל משואה, כ-5 דונם, מדרום למשואה. המקום הרוס וזיהויו אינו מוחלט;
 גלגל יפית, כ-8 דונם. ממערב למושב יפית בבקעת הירדן. מוקף מסלול בנוי;
 גלגל נחל תרצה, כ-15 דונם. מקומו במעלה נחל תרצה ומצפון לאלון מורה. צורתו מעין סנדל גדול; זוהה עם הגלגל המופיע ב.
 מתחם המזבח בהר עיבל, כ-14 דונם. עיצוב המתחם הכפול דומה לכף רגל; התגלה ונחפר בשנות ה-80 של המאה ה-20.
 גלגל בנימין, מדרום-מזרח לצומת רימונים, כדונם אחד. נתגלה ב-2013.
סימני ההיכר המשותפים לכולם הם התארוך (פרט למס' 6), הצורה הבסיסית והיותם כמעט תמיד נמוכים מסביבתם. פרט לכך יש שוני בפרטים: חלקם מוקפים במסלול בנוי ('דרך תהלוכות') ונמצאים לרגלי מדרון ששימש אולי לישיבה. באחרים יש מבנה עגול או רבוע, ששימש אולי במה. שלושה מהמתחמים נחפרו ותוארכו: הר עיבל בשנות ה-80 של המאה ה-20, ארגמן בשנים 2003–2008, ויפית ב-2006. בשנת 2009 הציע זרטל את משמעות כף הרגל במקרא: בעלוּת על הארץ (), סמל לקיום העם (), שליטה על גוים ורשעים () וסמל של רגל האל (). כך מבוארים מחדש גם המונחים 'עליה לרגל' ו'רגל' - חג ומועד.

בד בבד הוצע שהמתחמים החדשים הם חלק מהגלגלים הקדומים. ההצעה מבוססת על המתאם בין האתרים להגדרה במקרא: הם מחנות נמוכים מראשית תקופת הברזל, שטחם ומהותם תואמים לפונקציות של הגלגלים ותפוצתם דומה לזו שבמקרא. גם לא עלו, בסקר המפורט, מועמדים אחרים המתאימים לגלגלים.

קושי מסוים בתגלית החדשה הוא העדר כמות ניכרת של עצמות קרבנות, כעולה לכאורה מהושע ועמוס. שני גלגלים חשובים, המוזכרים במקרא ולא נתגלו נכון לשנת 2022: גלגל יריחו וגלגל בנימין של שמואל. לדעתה של ארנה קובוס, בית חגלה המקראית הוא המקום של גלגל יריחו.

ראו גם
 ביד'ת א-שעב

לקריאה נוספת
 חיים גבריהו, "גלגל", אנציקלופדיה מקראית ב', 1954, טורים 488–490.
 ד 'בן-יוסף, "חפירות בביד'ת א-שעב", בתוך: א' זרטל, סקר הר מנשה כרך רביעי – מנחל בזק עד הסרטבה, חיפה 2005.
 אדם זרטל, כפות רגלים ענקיות מראשית ישראל בבקעת הירדן (תקציר), חיפה 2009.

 E. Sellin. Gilgal, Leipzig 1917
 A. Kotter, "Gilgal", The Anchor Bible Dictionary II, New York 1992, 1022-1024.
 B. M. Bennett, "The Search for Israelite Gilgal", Palestine Exploration Quarterly 104 (1972) ,111-122
ביבליוגרפיה נוספת נמצאת בפרשנויות השונות לספרי המקרא.

קישורים חיצוניים


 , פורסם בישראל היום

 אדם זרטל, מצאו את הגלגל? הערוץ האקדמי
הגלגל באתר מקרא-נט
 אדם זרטל, כפות רגלים ענקיות מראשית ישראל בבקעת הירדן, מקראנט



הערות שוליים

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים כנעניים בארץ ישראל
קטגוריה:גלגל (קיבוץ)
קטגוריה:ארגמן (מושב)
קטגוריה:בקעת הירדן