ישועה בן-שושן

חכם ישועה בן-שושן (כ"ב בטבת ה'תש"ו, 26 בדצמבר 1945 – כ"ז באלול ה'תשע"ח, 7 בספטמבר 2018) היה מקובל ירושלמי ומחברי "המחתרת היהודית". קצין בצה"ל.

 ביוגרפיה 
נולד בירושלים ליעקב ולאורה (לבית יעיש). הבן הבכור משבעה אחים. אחיו השני, שלום נפטר תינוק.

אביו למד בישיבת פורת יוסף והיה חברותא של הרב עובדיה יוסף.

מצד אביו היה דור שמיני בירושלים. סבו מצד אימו היה המקובל רבי שלמא יעיש. סבו מצד אביו היה המקובל ר' מרדכי בן שושן, מזכיר ישיבת המקובלים בית אל.

למד בממ"ד מוריה, בדורש ציון, בתיכון הימלפרב ולאחר מכן בסמינר ליפשיץ למורים.

בגיל צעיר התחיל ללמוד קבלה אצל שני סביו, ואצל הרב מרדכי עטיה, הרב דוד ציון לניאדו הרב מאיר יהודה גץ והרב מרדכי שרעבי. למד גם עם הרב דוד בצרי והרב יעקב משה הלל.

לאחר שירותו הצבאי למד בישיבת מרכז הרב ובישיבת פורת יוסף.

שימש כמוהל.

 שירות בצה"ל 
שנה לפני פרוץ מלחמת ששת הימים שירת בסיירת שקד בפיקודו של בנימין בן אליעזר. השתחרר משירות בצבא הקבע מספר חודשים לפני מלחמת יום הכיפורים, והחל ללמוד בישיבת הרב ניסים בירושלים.

במלחמת יום הכיפורים שירת בגדוד צנחנים. בעת שהוביל קבוצה של 400 שבויים מצריים ממתחם של קומנדו מצרי ממערב לתעלת סואץ גילה שאין בין השבויים אף קצין, ומתחקור השבויים התברר שאלו ברחו ומסתתרים באחד הבונקרים. הוא החליט למצוא גם את הקצינים ובמהלך השתלטות על בונקר בו התחבאו אותם קצינים נפצע קשה בקרב פנים אל פנים אך המשיך להילחם בעודו פצוע. הוא היה מאושפז במשך מספר חודשים בבית חולים ובבית הבראה. לאחר מכן שוחרר וחזר לישיבה.

לאחר המלחמה גויס שוב לשירות קבע ושירת כקצין הגנה מרחבית (הגמ"ר) ביהודה ושומרון.

ביולי 1974 השתתף בעלייה של גרעין אלון מורה לשכם. על השתתפותו בעלייה אמר: "רעיון ההתיישבות בשטחים המשוחררים ממלא אותי מימי נעורי. אני זוכר איך עמדתי על הגלבוע, בטיול בית הספר, והשקפתי על עמקי השומרון והלב נצבט שאינם בידינו. לאחר ששת הימים קמה רוח התעוררות גדולה, אך גדולה ממנה הייתה הפליאה על מדיניותה ההתיישבותית של הממשלה, שכל כולה היסוס וחשש — מה יגידו אומות העולם. תופעה זו, אין לה אחיזה בחזון הציוני, ובכל דרכנו בארץ ישראל."

 המחתרת היהודית 

היה חבר במחתרת היהודית בשנות השמונים. מביתו יצאו מבצעי הירי במכללה האיסלמית. יחד עם יהודה עציון ומנחם לבני תכנן לפוצץ את כיפת הסלע בהר הבית. הרב בן שושן האמין כי "השליטה המוסלמית בהר הבית היא שורש הקלקולים בעם ישראל, ושליטה זו מקנה לאסלאם מקור יניקה רוחני, שממנו שואבים מאמיניו את כוח חיותם בארץ". הוא העריך כי הסרת ה"שיקוץ" מהר הבית ופיצוץ המסגדים תביא לעצירת הנסיגה מסיני. בסופו של דבר נגנזה התוכנית ודבר קיומה נחשף רק בחקירות המשטרה לאחר חשיפת המחתרת. במשפט טען שהובטח לו תמורת החשיפה שהמעורבים בתכנון לא יועמדו לדין. הוא הורשע ונידון לארבע וחצי שנות מאסר. אחד השופטים במשפטו הגדיר אותו כ"ספרא וסייפא, גיבור מערכות ישראל". חכם בן שושן השתחרר מהכלא במאי 1986 לאחר שיתרת מאסרו הומרה על ידי נשיא המדינה למאסר על תנאי.

 הנהגותיו 
מנהגו היה לקיים תפילות ברחבי הארץ לשלמות ארץ ישראל והצלת ישראל מיד צר. בין תפילותיו העיקריות היו שבעת כורתי ברית ופיטום הקטורת עם כוונות. את התפילות היה מקיים במקומות קדושים כגון: הכותל, מערת המכפלה, קבר יוסף, עשרת הרוגי מלכות, קבר רשב"י, קבר האר"י ונבי מוסא.

לפני פינוי גוש קטיף נודע בשל תפילותיו ברוב עם בכיכר ציון ובדרך לגוש קטיף.

הקים עם יעקב נוביק ארגון לחילוץ בנות מכפרים ערבים בשם "אחותנו".

הרב בן שושן היה מקורב לרב מרדכי אליהו. הם הקימו "בית דין גאולה" עם רבנים נוספים שלא פורסמו שמותיהם.

 חיים אישיים 
נישא בשנת ה'תשל"ב ליעל (לבית פרייהן) ולהם עשרה ילדים, מרבית בניו הם בוגרי ישיבת מרכז הרב:
 הרב חיים בן שושן - ר"מ בישיבות בית אל ורועה ישראל, וחתנו של הרב אביהוא שוורץ.
 הרב שלום - מחנך בתלמוד תורה "נוהג כצאן יוסף" בנריה, וחתנו של הרב אביהוא שורץ.
 הרב גלעד - רב בשכונת גבעת שאול

לקריאה נוספת
 מצפה לישועה חוברת זיכרון בהוצאת המשפחה.
 ישועה לעמך בהוצאת עמותת צל"ש.
 וקראת ישועה חומותיך - לזכרו של צדיק חכם ישועה בן שושן

קישורים חיצוניים
הרב ישועה בן שושן בקבר יוסף בשכם









הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי מכללת ליפשיץ
קטגוריה:בוגרי תיכון הימלפרב
קטגוריה:בוגרי תלמוד תורה דורש ציון
קטגוריה:חברי המחתרת היהודית
קטגוריה:חיילי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:לוחמי סיירת שקד
קטגוריה:מוהלים ישראלים
קטגוריה:מקובלים ישראלים
קטגוריה:משפחת פויכטוונגר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018