גבריאל ברקאי

גבריאל (גבי) ברקאי (20 ביוני 1944 – 11 בינואר 2026) היה ארכאולוג ישראלי, חתן פרס ירושלים לארכאולוגיה לשנת 1996 ופרס מוסקוביץ' לציונות לשנת 2014. התפרסם בשורת תגליות ארכאולוגיות בעיקר בירושלים, המיוחסות לתקופת הבית השני ואף סוף תקופת הבית הראשון, אך בעיקר בשל גילוי לוחיות ברכת כהנים, מלפני 2,600 שנה לערך (תקופת יאשיהו או יהויקים מלכי יהודה), כלומר לפני סוף תקופת הבית הראשון.

ביוגרפיה
ברקאי נולד בגטו בודפשט שבהונגריה לאליעזר ורחל ברסלאוור ועוד בילדותו עברתה המשפחה את שמה ועלתה לישראל ב־1950. ברקאי הצעיר סיים את חוק לימודיו בגימנסיה העברית רחביה ב־1962 ולאחר שירותו הצבאי פרנס את משפחתו כמורה דרך. בשנים 1964–1967 השלים תואר ראשון בארכאולוגיה ובגאוגרפיה באוניברסיטה העברית בירושלים. במהלך תקופה זו שימש כעוזר הוראה של דוד פלוסר. ברקאי החל את לימודיו לתואר השני באוניברסיטה העברית והצטרף למרים רוזן-איילון בחפירות בשושן. ב־1970, מעט אחרי יסודו של המכון לארכאולוגיה באוניברסיטת תל אביב, עבר לשם והחל במסלול ישיר לדוקטורט. לימודיו נקטעו עם מלחמת יום כיפור, שבה התגייס לחיל החינוך ועסק בסקר בצפון הבשן שבמובלעת הסורית. בשנת 1986 קיבל תואר דוקטור. את עבודת הדוקטורט "צפונה ומערבה של ירושלים בסוף תקופת הברזל" כתב בהנחייתו של דוד אוסישקין.

תוך כדי לימודיו השתתף בחפירות בתל ערד, כביש האפיפיור, ממשית ומגידו. בסקר כפר השילוח, תל באר שבע, תל משוש ותל יזרעאל  השתתף כמנהל שטח או עוזר ראשי, ובחפירות תל לכיש בראשות דוד אוסישקין, השתתף במשך 15 שנה והיה אחראי על חפירת החתך.

בין השנים 1974–1983 השתתף בסקר מערכות קבורה מתקופת הברזל בירושלים. בין הבולטות במערות הקבורה שעלו בסקר היו מערות קבורה מתקופת בית ראשון בשטחי בית הספר הצרפתי למקרא ולארכאולוגיה בירושלים. בהתאם למיקומי מערות הקבורה מימי בית ראשון, עשה ברקאי שימוש בשיטה מקסימליסטית לגבי היקף העיר ירושלים בימי בית ראשון וטען שבשטחי הרובע המוסלמי והנוצרי של היום היו שכונות מיושבות, גם אם לא מוקפות חומה, בסוף ימי בית ראשון.

החל משנת 1975 עסק ברקאי בחפירות בכתף הינום, בתחילה בקנה מידה מצומצם, ולאחר מכן בחפירות מסודרות בשנים 1979, 1980 ו-1988, 1989 ו־1994. בחפירות אלו גילה קבוצה של כשבע מערות קבורה, ובהן ממצאים רבים מסוף תקופת בית ראשון. ואולם הממצאים שזכו לפרסום הנרחב ביותר היו לוחיות ברכת כהנים, שתי לוחיות כסף קטנות ומגולגלות ששימשו קמע, ועליהן חרוטות ברכות, שהן זהות כמעט לחלוטין בנוסחן לברכת הכהנים שבמקרא, למעט קטע קצר אחד החסר בהן ומופיע במקרא.

בשנת 1983 חפר ברקאי ברוגם גנים והציע כי הרגמים היו אתרי מספד למלכי יהודה. בשנת 1983 חפר ברמת רחל וב־1995 בתל קריית יערים. בעקבות חפירות אלו, הגיש דוקטורט ב-1985, באוניברסיטת תל אביב, בהנחיית דוד אוסישקין.

ערך וכתב בשיתוף עם אלי שילר עשרות מאמרים וספרים במסגרת הוצאת הספרים אריאל. את ספרו האחרון, "באחת מעינייך": שיר השירים בעין ארכאולוגית-היסטורית, פרסם בהוצאת אריאל בדצמבר 2024.

250px|ממוזער|שמאל|גבריאל ברקאי מציג למשה יעלון את שחזורי  דגמי רצפות האופוס סקטילה במעבדת המחקר של מיזם סינון העפר מהר הבית, יוני 2017.
250px|ממוזער|שמאל|גבריאל ברקאי  בחפירה ארכאולוגית 2009
בשנת 2005 יזם עם הארכאולוג יצחק דבירה את פרויקט סינון העפר מהר הבית שמטרתו סינון ומחקר של שפכי עפר שהוצאו מהר הבית ללא חפירת הצלה מקדימה, או פיקוח ובדיקה ארכאולוגית. הפרויקט מומן עד לאפריל 2017 על ידי עמותת אלעד ויצר הד תקשורתי נרחב. כמו כן השתתף ברקאי לא אחת כאורח בתוכנית הטלוויזיה הקנדית "הארכאולוג העירום" עם שמחה יעקובוביץ'.

ברקאי היה חבר בסגל ההוראה של אוניברסיטת תל אביב בשנים 1970–1997, באוניברסיטת בן-גוריון ב־1997, במחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן בשנים 1998–2011, בבית הספר לתלמידי חו"ל באוניברסיטה העברית בשנים 2008–2015 ובמכון ללימודי ארץ הצבי החל מ-1975. כמו כן, העביר קורסים במסגרות אקדמאיות וסמי-אקדמאיות ועממיות שונות: מכללת אשקלון, מכללת אריאל, מכללת בית-ברל, בצלאל, אוניברסיטת חיפה, בית הספר לתיירות, מכון לנדר, מכון אבשלום, מרכז מורשת בגין ועוד.

בשנת 1996 זכה בפרס ירושלים לארכאולוגיה, ב־2014 זכה בפרס מוסקוביץ' לציונות. ב-2018 הוענק לו תואר יקיר ירושלים.

הלך לעולמו ב־11 בינואר 2026 ונטמן למחרת בחלקת יקירי ירושלים בהר המנוחות

ראו גם
 כתף הינום
 פרויקט סינון עפר הר הבית

לקריאה נוספת
 גבריאל ברקאי ויצחק צוויג, "אור חדש על הר הבית", אריאל 175, תשס"ז.
 גבריאל ברקאי ויצחק צוויג, "חידושים במפעל סינון העפר מהר הבית", בתוך: אייל מירון (עורך), מחקרי עיר דוד וירושלים הקדומה; דברי הכנס השמיני, תשס"ז.
 גבריאל ברקאי, "באחת מעינייך": שיר השירים בעין ארכאולוגית-היסטורית, אריאל 219, תשפ"ה.
 Zachi Dvira, "Gabriel Barkay - A Living Legend Archaeologist", in: Robert Detsch &  (eds.), Gabriel — Tell this Man the Meaning of his Vision (Daniel, 8:16) — Studies in Archaeology, Epigraphy, Iconography and the Biblical World in honor of Gabriel Barkay on the occasion of his 80th bithday (22 June 2024), Tel-Aviv, 2024, pp. X-XXX.
 Gabriel Barkay et al., "The Amulets from Ketef Hinnom: A New Edition and Evaluation", Bulletin of the American Schools of Oriental Research 334, American Schools of Oriental Research, May 2004
 Gabriel Barkay et al., "The Challenges of Ketef Hinnom: Using Advanced Technologies to Reclaim the Earliest Biblical Texts and Their Contexts", Near Eastern Archaeology 66 (4), American Schools of Oriental Research, December 2003

קישורים חיצוניים

 גבריאל ברקאי, "חפירות כתף־הינום בירושלים", קדמוניות, גיליון 68, 1984 (4), עמ' 94–108 
 גבריאל ברקאי, ברכת הכוהנים על לוחיות כסף מכתף הינום בירושלים, קתדרה 52, יד בן צבי, תשמ"ט




 ארנון סגל, וכמו שאת העיר חפר, עולם קטן, 18 במאי 2023



הערות שוליים

קטגוריה:ארכאולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:חופרי תל לכיש
קטגוריה:חברי הוועד הציבורי למניעת הרס העתיקות בהר הבית
קטגוריה:זוכי פרס מוסקוביץ' לציונות
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2026