מנורה בדרום

מנורה בדרום (ידועה גם בשם כסיף) היא עיר בעלת אופי חרדי שהקמתה מתוכננת בבקעת ערד שבנגב.

העיר מתוכננת להשתרע על פני שטח של כ-7,000 דונם ומיועדת לאכלוס כ-100,000 תושבים מהמגזר החרדי, בכ-20,000 יחידות דיור.

העיר מיועדת לקום בצומת הדרכים של כביש 80 וכביש 31 המכונה צומת תל ערד, סמוך ליישוב הבדואי כסייפה.

 אטימולוגיה 
שם העיר הוא למעשה ציטוט מהגמרא, המתייחס למקומה של המנורה בבית המקדש: . למרות הקונוטציה האפשרית, השם אינו קשור למיקומה של העיר בדרום הארץ וגם לא בא להפריד אותה מיישוב אחר בשם "מנורה".

היסטוריה
ההחלטה בדבר הקמת יישוב עירוני חרדי בנגב התקבלה באפריל 2007 על ידי ממשלת ישראל. ההחלטה שהתקבלה הועלתה בידי שר הבינוי והשיכון, מאיר שטרית.

בראשית שנת 2010 אישרה הוועדה לנושאים תכנוניים עקרוניים של המועצה הארצית לתכנון ובנייה את הקמתה של עיר בשם כסיף בתל ערד שבנגב. בראשית שנת 2015 המליצה הוועדה לאשר את תוכנית המתאר של העיר.

הקמת העיר לאוכלוסייה חרדית מתוכננת לסייע בפתרון מצוקת הדיור במגזר החרדי, המתעצמת נוכח הגידול הדמוגרפי במגזר זה, כ-4.2% בשנה.

בסוף שנת 2013 החליטה עיריית ערד לתמוך בהקמת היישוב ובכך להפוך החלטת ראש הוועדה הקרואה, גדעון בר לב, שהתנגד נחרצות להקמת עיר חרדית בסביבות ערד. בכירי העירייה הסבירו דווקא את הצורך בזירוז הקמת כסיף כדי לסייע לשמירה על צביונה של ערד מפני התחרדותה. לדבריהם, עם הקמת כסיף ערד לא תהיה יותר ליעד מבוקש עבור הציבור החרדי ממרכז הארץ, ולא עבור אלה שכבר מתגוררים בעיר.

במאי 2017 החלו העבודות על הקמת היישוב ובמסגרת העבודות תחילה יבוצעו עבודות הנדסיות להקמת שלב א' של העיר.

ביוני 2020 החליט שר הבינוי והשיכון החדש, יעקב ליצמן, לעצור את קידום התוכנית.

באוקטובר 2021 החליטו זאב אלקין, שר הבינוי והשיכון ואיילת שקד, שרת הפנים לקדם שוב את העיר ולייעד אותה לאוכלוסייה החרדית. במרץ 2022, התקבלה החלטת ממשלה להקמת העיר בפועל.

בעיר מתוכננים שטחי תעסוקה ומסחר נרחבים בגודל של כ-520,000 מ"ר, שייתנו מענה לכלל תושבי העיר. כמו כן ייבנה במקום מרכז רפואי שיספק הכשרה מקצועית בתחומי הרפואה, ובנוסף מתוכנן אזור הייטק. דגש נוסף הושם על כך שתכנון העיר יתייחס במיוחד לצורכי החברה החרדית. במסגרת תכנון זה תיבנה מערכת תשתיות חשמל ומים הכוללת הכשרים לשימוש בשבת, יוגדרו שטחי ציבור נרחבים לטובת מוסדות חינוך, ישיבות, תלמודי תורה ועוד.

במאי 2022 מועצת כסייפה עתרה לבג"ץ בדרישה לבטל את החלטת הממשלה על הקמת העיר כסיף, ומעבר לכך, מבקשת לספח לתחומה את שטח העיר העתידית.

באוגוסט 2023 החליטה ועדת השמות הממשלתית לשנות את שם העיר המתוכננת מ"כסיף" "מנורה בדרום".

 תכנון היישוב 
בשלב הראשון מתוכננות 5,100 יחידות דיור במקבץ של 5 שכונות.

להקמת שלב א' של העיר, עבור 22 מיליוני שקלים. התקשרות שנייה בשווי של 150 אלף שקלים נעשתה מול משרד שפירא הלחמן מתכננים – להכנת תוכנית אב ומתאר לעיר.

ברובע א' יגורו כ-30 אלף איש והצפיפות שלו היא 10 יחידות לדונם.

התנגדות להקמת היישוב
התוכנית להקמת העיר ספגה התנגדות מסיבות אחדות:
נימוקים סביבתיים: ארגוני איכות סביבה שונים, כמו גם החברה להגנת הטבע יצאו נגד ההחלטה להקמת כסיף, נוכח מה שהוגדר על ידם כ"פגיעה בנוף הפתוח, צמצום כמויות השטחים הפתוחים וגרימת נזקים אקולוגיים בלתי הפיכים".
נימוקים חברתיים-כלכליים: נוכח העובדה שהיישוב כסיף מיועד למגורי אוכלוסייה חרדית, המוערכת כחלשה כלכלית, הועלו טענות בדבר ההשלכות החברתיות והכלכליות השליליות שבעידוד הגירה חלשה לנגב.
ביקורת חילונית: אוכלוסייה חילונית בנגב הביעה חשש שמא הגירה של עשרות אלפי חרדים לנגב תכפה צביון חרדי על האוכלוסייה החילונית באזור.
ביקורת המגזר הבדואי: בפזורה הבדואית בנגב הועלתה ביקורת בדבר הקמת היישוב על שטח שלטענתם שייך לפזורה, וכמו כן תכנון הקמת היישוב מיטיב עם יהודים על פני האוכלוסייה הערבית-בדואית בנגב. בנוסף עלתה הטענה כי מטרת הקמת היישוב היא למנוע יתרון דמוגרפי של האוכלוסייה הבדואית בנגב.

 קישורים חיצוניים 



הערות שוליים

קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:ערים במחוז הדרום
קטגוריה:ישראל: יישובים עתידיים
קטגוריה:ערים חרדיות בישראל
קטגוריה:בקעת ערד