נוער בסיכון

נוער בסיכון, וככלל ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה, הם ילדים או בני נוער שנתונים במצבים המסכנים אותם, בקרב משפחתם או בסביבתם. והם אינם מקבלים ממשפחתם הגרעינית או הרחבה תנאי ביטחון והתפתחות תקינה. ילדים בסיכון אינם יכולים לממש את זכויותיהם הטבעיות כפי שמנוסחות באמנה לזכויות הילד. זכויות שבאות לידי ביטוי מבחינת קיום פיזי, בריאות והתפתחות; השתייכות למשפחה; למידה ורכישת מיומנויות; רווחה ובריאות רגשית; השתייכות והשתתפות חברתית; והגנה מסכנות מצד אחרים ומהתנהגויות מסכנות שלהם עצמם.דוח ועדת שמיד, 2006, ירושלים, עמ' 67 ילדים ובני נוער יכולים להגיע למצבי סיכון כתוצאה מקשיים כלכליים, משברים במשפחה, הגירה, השתייכות לקהילות פוגעניות, קשיי הסתגלות, מוגבלות, לקויות למידה, מעבר בין מסגרות, חיים בסביבה מסכנת ועוד.

מוקדי סיכון אליהם יכולים להיקלע מגוונים ונעים מקשיים כגון: קשיים חברתיים, קשיים לימודיים, הפרעות קשב וריכוז, לקויות למידה, קשיי שפה, קשיים ביחסים המשפחתיים וחסרות עורף משפחתי. הם יכולים אף להגיע להתמכרות, הימורים, הסתבכות בפלילים, היסטוריית צער בעלי חיים, התנהגות מינית לא מבוקרת, קורבן עבריינות מין, עיסוק וצריכת זנות, שוטטות, טראומה, בריונות, חרם חברתי הפרעות אכילה. לעיתים הם מתבטאים באובדן זהות עצמי כגון: סוגיות בזהות הדתית, סוגיות בזהות המגדרית, סוגיות בדימוי גוף ובדימוי עצמי. לעיתים מתבטאים כלפי החברה: חסרות מסוגלות חברתית או מסוגלות עצמית, חוסר כישורי חיים, חוסר הכשרה מקצועית. ויכולים אף להתדרדר לאבטלה, הדרה חברתית, תחום בריאות הנפש, אובדנות ועד לחסרות בית.

שיטות הטיפול והסיוע גם כן נעות בקשת רחבה, בין אם באמצעות ארגוני חסד בישראל, נתמכי גמילות חסדים, עמותות נתמכות תקציב ומימון ממשלתי או גופים ממשלתיים ועירוניים כקצין ביקור סדיר וקידום נוער. ומסתמכות מבחינת בסיס חוקי לפעולה על זכויות האדם הבסיסיות ובהם בעיקר הזכות לעבודה, הזכות לרמת חיים נאותה, הזכות לדיור, כבוד האדם, הזכות לפרטיות, הזכות לשוויון, הזכות להליך הוגן והזכות לחיי משפחה.

שיטות הסיוע כוללות: הפעלת אמצעים למניעת נשירה מלימודים (לרבות תוכנית היל"ה), שילוב חינוך בלתי פורמלי בחינוך פורמלי, הפעלת תוכניות העצמה וגיבוש בין קבוצת השווים לפיתוח מסוגלות עצמית והערכה עצמית (לרבות העצמת נשים), הפעלת תוכניות מניעת אלימות, אפליה וגזענות, טיפול קבוצתי, טיפול משפחתי לרבות הדרכה הורית במוקד התבגרות, אימון אישי, קשיבות, טיפול התנהגותי, טיפול קוגניטיבי, טיפול קוגניטיבי-התנהגותי, טיפול דיאלקטי התנהגותי, ניתוב לשוני פיזיולוגי, טיפול נרטיבי, טיפול באמנויות, טיפול בטבע, טיפול בבישול, טיפול במשחק, טיפול פסיכולוגי, הכנה לצה"ל, סיוע משפטי, מיצוי זכויות, סיוע וליווי מקצועי ותעסוקתי לרבות הפעלת תוכניות הכשרה מקצועית, הערכת מסוכנות, וטיפול ושיח מקרב באמצעות צ'אטים באינטרנט.

גורמים המביאים בני נוער לסיכון
ישנם מספר קשיים נפוצים שאנשי המקצוע מסווגים כגורמים העיקריים המובילים נערים ונערות לכדי מצב המוגדר כ"סיכון" בתחום הלימודי:

משפחה – התא המשפחתי הוא הבסיס היסודי הנותן לילדים ולבני נוער ביטחון עצמי, כישורים חברתיים, מקום בטוח לחזור אליו, ועוד. כאשר עוגן זה מתערער, נותרים הנערה או הנער תלושים ומנותקים מהמקור העיקרי שאמור לספק להם ביטחון. לדוגמה, כאשר נער גדל בבית בו האב מכה את ילדיו או את אשתו, הנער מגיע למסגרת הלימודית לעיתים רבות לאחר שחווה טראומה גופנית ואף נפשית, והוא אינו פנוי רגשית ומנטלית לעסוק בלימודיו או בקשרים חברתיים. כתוצאה מכך מצבו בלימודים ובחברה מדרדר. תוצאה נוספת אפשרית היא שהנער מסגל לעצמו דפוסי התנהגות דומים לשל אביו כלפי חברים ואנשים אחרים, ומאוחר יותר אף במערכת הזוגית, ומהווה בכך סכנה לסביבתו. בעיות נפוצות נוספות הקשורות במשפחה הן פגיעה מינית בתוך המשפחה, גירושין או יחסים קשים בין ההורים, אבטלה וחוסר ביטחון כלכלי, ומחלה או מוות של אחד מבני המשפחה.

לימודים – כאשר נער נמצא בכיתה בה אין לו יכולת להשתלב מבחינה לימודית, לדוגמה: בעלי קשיי למידה או לקויות למידה, הנמצאים במסגרת כיתתית לא מכילה, הוא חווה הרגשת תסכול וכישלון חוזרת ונשנית בלימודיו חרף מאמציו לעמוד בקצב הלימוד הכיתתי. הצטברות של רגשות אלו עלולה להביא לכדי בעיות משמעת, בעיות ביקור סדיר, בעיות חברתיות הנובעות מחוסר הערכה בקרב מוריו וחבריו לכיתה, ובעיות נפשיות הכוללות דכדוך, דיכאון, חוסר ביטחון עצמי, סגירות חברתית ועוד. בנוסף, המצב מביא לתסכול מצד ההורים שלרוב אינם מודעים לקושי המיוחד של ילדם, ועל כן מפגינים לעיתים קרובות אכזבה וחוסר הערכה לילדם, דבר העלול להגביר את חוסר ביטחונו העצמי ולגרום לו לנתק מהוריו. כל הקשיים הללו עלולים, בנוסף, להביא את הנער לכדי נשירה ממקום לימודיו, הן מיוזמתו והן ביוזמת המסגרת הלימודית.

חברה – כאשר נער או נערה מתמודדים עם קשיים במיומנויות התקשורת, כגון: קושי בהיכרות חדשה, חוסר פתיחות, קושי ביצירת ופיתוח שיחה, או לחלופין: אגרסיביות יתר בקשר, חוסר שיתוף פעולה, או אפתיות כלפי אנשים אחרים, נוצר סביבם דימוי בלתי חברתי וישנה התרחקות וניכור חברתי אשר מובילים לדימוי עצמי שלילי. מחשבות אלו עלולות להביא לדיכאון, מחשבות אובדניות, התנתקות מהסביבה, רצון להתנקם בסביבה ועוד.

דימוי גוף נמוך – החברה המערבית בה אנו מצויים כיום משדרת הערכה רבה כלפי מראה חיצוני נאה ואופנתי. על פי צו האופנה, בקרב נערות מראה נאה משמעו (בקווים כלליים): רזה, חשוף, גבוה, בולט. בקרב נערים מראה נאה משמעו: שרירי, שזוף, גבוה. כאשר נער או נערה מבקשים למצוא חן בעיני החברה, הם עלולים להתקל במציאות נתוני גופם שאינה הולמת את רצונם ואת תכתיבי החברה. בעקבות כך, עלול לרדת ביטחונם העצמי, ואף מעמדם החברתי. הם עשויים לנסות לשפר את מראה גופם אף אם הדבר כרוך בצעדים קיצוניים, למשל: לעשות דיאטה מוגזמת עד כדי הגעה לתת-תזונה ואנורקסיה, וסיכון עצמי של ממש. לעיתים ההתעסקות בדימוי גופם כה אובססיבית עד שכל עולמם מתרכז סביב גופם, והם מאבדים קשר עם החברה, המשפחה והלימודים.

התמכרות – כל נער חשוף, במידה זו או אחרת, לגורמים ממכרים מסוגים שונים. אין הכוונה רק לגורמים המביאים להתמכרויות קשות כגון: סמים קשים וקלים, אלכוהול וסיגריות, אלא גם לגורמים מצויים ומותרים העלולים, על ידי שימוש בלתי מבוקר בהם, להביא להתמכרות. בין גורמים אלו: אוכל, טלוויזיה ומחשב, עבודה, טלפון, ואף לימודים.
כאשר הנער מגיע לכדי התמכרות, הוא מאבד איזון בין התחומים השונים בחייו ומזניח את חלקם. הנער המכור מאבד עניין בלימודים, במשפחה, בבילויים, בחברה. הוא משקיע את זמנו וכספו באופן בלתי מבוקר במושא ההתמכרות, ולמעשה אינו שולט בעצמו. בנוסף, הוא מתנתק מכל גורם העלול למנוע ממנו להמשיך בהתמכרותו. לרוב הנער מבין שהוא נמצא במצב בעייתי, אך אין בידו כוח לצאת ממצבו.

מסגרות הטיפול
 בישראל 
בעקבות תופעה זו של נוער בסיכון, מיקדו שירותי הרווחה, משרד העבודה ומשרד החינוך מאמצים לטיפול בבעיות השונות של הנוער בסיכון על ידי הכשרת עובדי נוער, שתפקידם לאתר נערים אלו, "לחזר אחריהם" על מנת להביאם לכדי הסכמה להשתתף בטיפול אישי, לאבחן את הבעיה עמה מתמודד הנער ולעבור עמו תהליך טיפולי שבמהלכו יוצפו הבעיות ויוצבו מטרות להתקדמות הכוללת עבודה אישית של הנער ועבודה משותפת עם חונכו.

בשנים האחרונות מופעלת תוכנית לאומית לילדים ונוער בסיכון, מדובר בתוכנית בין משרדית המשותפת למשרדי הרווחה והשירותים החברתיים, החינוך, הבריאות, העלייה והקליטה וביטחון הפנים. מטרת התוכנית לשנות את הדרך שבה החברה הישראלית מתמודדת עם ילדים ובני נוער בסיכון ולהיטיב ולעבות את השירותים בקהילה המיועדים להם.

עובדי הנוער מסתייעים בעובדים סוציאליים, קציני ביקור סדיר, יועצים בית ספריים, עובדי רווחה ומורים, המפנים אליהם את הנערים אשר הם מאתרים אותם כמצויים בסיכון.

משרד העבודה והרווחה מספק מספר אופציות לנערים ונערות בסיכון, המסגרת נקבעת על ידי המצב הנתון שבו שוהה הנער או הנערה, קיימים פנימיות, מועדוניות, בתי קפה טיפוליים, מוקדי טיפול ובתי אומנה. אלו אופציות הפזורות ברחבי הארץ אשר ההתמחות שלהם משתנה בחומרת המקרים שאותם הם קולטים.

עיקר עבודתם של עובדי קידום נוער היא ב"מרכזי קידום נוער", שם הם עובדים עם הנערים באופן פרטני ובאופן קבוצתי. הטיפול הקבוצתי כולל טיפול דינמי, המאפשר לנערים הצפה חופשית של בעיות ואתגרים המעסיקים אותם ועוזר להם להתקדם לקראת פתרונם, וטיפול מעשי בו הנושא מוגדר על ידי המנחה – אם דיון ואם פעילות מסוג שונה.

בנוסף, העובדים פועלים במועדוניות נוער, בתי הספר ומרכזים לימודיים המציעים לנער מסגרת לימודים חלופית המתאימה יותר לצרכיו האישיים. העובדים מגיעים אף למקומות הבילוי של הנוער במטרה לאתר שם נוער בסיכון וליצור עמו מגע.

אחת מתוכניות ההתערבות המובילות בארץ לטיפול בקידום נוער בסיכון היא התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון ('360 מעלות'). במסגרת התוכנית מתקיימת פעילות שוטפת ומשותפת למגוון רחב של ארגונים אשר באים לתת מענה מיטבי לקידום ולשיפור מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון. אחת האוכלוסיות שבקרבה יש שיעורים גבוהים של ילדים בסיכון היא האוכלוסייה הערבית, ולצורך כך ניתן מענה ייחודי ודיפרנציאלי אשר משפר את מצבה של אוכלוסייה זו.

הכשרת עובדי קידום הנוער היא תחום עצמאי בלימודי החינוך באוניברסיטאות ובמכללות, אך היא נכללת במידה מסוימת גם בלימודי קרימינולוגיה ולימודי סוציולוגיה, הכשרה והתמחות בהתמודדות וטיפול עם נוער בסיכון והדרה.

משרד העבודה והרווחה בישראל מספק מסגרת חינוכית נוספת ביחידה להכשרת נוער. בתי ספר אשר מאפשרים הכשרה מקצועית וטכנולוגית לצד הקניית מיומנויות אקדמיות במקצועות הליבה ולצד הקניית מיומנויות חבריות.

 נוער בסיכון בטלוויזיה הישראלית 
בשנים האחרונות תופעת הנוער בסיכון באה לידי ביטוי גם בסדרות טלוויזיה ישראליות במספר סדרות:
 עלומים - עלומים היא סדרה של תאגיד השידור כאן 11 שעלתה לאוויר ב--2021, שיצר גיא סידיס וביים תאופיק אבו ואיל, הסדרה עוסקת בשאלה עד כמה נערים הנדחקים לשולי החברה מסוגלים להשתחרר ממעגל האלימות שבו הם כלואים ולשנות את מהלך חייהם, למרות קשיי המערכת, משפחות המתקשות לתפקד וחברויות כובלות. הסדרה מגוללת את סיפורם של חבורת נערים בבית הספר לנוער בסיכון ומציגה את מורכבות היחסים שלהם עם מפקד תחנת המשטרה המקומית. הסדרה קיבלה ביקורות על כך שהיא סדרה קלישאתית, שטחית, ובעיקר עושה עוול לבני נוער בסיכון.
 בני-אור - בני אור היא סדרת טלוויזיה ישראלית שיצר וביים גיא בלילה אשר עלתה לשידור ב-25 באפריל 2021 ב-Yes. הסדרה מספרת על התבגרות של נערים צעירים משכונת בני אור הקשוחה בבאר שבע, המחליטים להתחיל להרוויח כסף דרך מכירת סמים. הם פותחים את תחנת הסמים הראשונה בשכונה ומתחילים להצליח. תוך כדי תמרונים ומלחמות אינסופיות בכנופיות הרחוב הוותיקות שרוצות להשתלט עליהם, הם מנסים לשרוד. הביקורות על בני אור עסקו בתכנים הקשים והאלימות שבהם עוסקת ומציגה הסדרה.
 אופוריה - אופוריה היא דרמת נעורים שיצאה ב-2012 שכתב רון לשם וביימה דפנה לוין. בסדרה מסופר על שבעה בני נוער שהיו עדים לרצח במועדון והדרדרו לעולם הסמים וביניהם: קינו, הוריו בחו"ל ולכן הוא גר לבדו, לא מחובר למציאות; חופית נערה אובדנית שמחפשת בעיקר לשכוח; צהובון, נער מבריק אשר לומד באינטרנט כיצד להכין סמים; נוי, נערה שמנה המחפשת כיצד להפטר מבתוליה ולכן מבקשת עזרה מאחיו הגדול של צהובון; מסטולי, נער הומוסקסואל שברח מביתו לאחר סכסוך; תומריקו, ילד דתי, מרוויח ממכירת סמים שצהובון מכין, מחפש נקמה באדם שהשפיל אותו. בשנת 2019 זכתה הסדרה לעיבוד אמריקאי מאת HBO ובשנת 2022 אף יצאה עונה שנייה לאותו עיבוד. הביקורות על הסדרה חלוקות: באתר ynet נאמר כי הסדרה אינה מומלצת לצפייה ועוד באתר פרוגי נאמר שהסדרה אומנם פרובוקטיבית אך למרות זאת התוכן מאחוריה שווה צפייה.

ראו גם 
 צעירים וצעירות בסיכון
 התעללות בילדים
 מועדונית משפחתית
 כפר הנוער האורנים - פנימיית האורנים
 דרור בתי חינוך
ארגון "ידידים"
עמותת עלם

 לקריאה נוספת 
 תהילה טיקטין פרטיג, עם ילדים עזובים, הוצאת עם עובד, 1970
 רן שורר, שלהם הוא הלילה: חבורות רחוב בישראל, הוצאת ספרית פועלים, 1976
 גדי אבידן, חן למפרט, גיש עמית, הקול השותק : מבט אחר על ילדים בבית הספר, הוצאת הקיבוץ המאוחד, בני ברק, 2005
 חן למפרט, חינוך אמפתי כביקורת הנאו-קפיטליזם, הוצאת רסלינג, 2008
 חן למפרט, ילדים חסרי ערך, הוצאת מופ"ת, 2013

קישורים חיצוניים

 מניתוק לשילוב: היבטים בחינוך ילדים ונוער בסיכון, כתב עת היוצא על ידי אגף א' לחינוך ילדים ונוער בסיכון במשרד החינוך.
 נאוה דקל, נוכחים נפקדים, הד החינוך 7, אוגוסט 2010
 אשר בן אריה, נערים ונערות בסיכון: פגיעות, חוסן ותמיכה חברתית, חברה ורווחה לז2, 2017

הערות שוליים

*
קטגוריה:עבודה סוציאלית