כפר עקב

כפר עַקַבּ (בערבית: كفر عقب) הוא פרבר ערבי ושכונה ירושלמית, בצפון שטחה המוניציפלי של העיר, באזור מזרח ירושלים. חלק מן הכפר ההיסטורי נמצא מחוץ לשטח של העיר ירושלים. השכונה נמצאת בסמוך למחנה הפליטים קלנדיה ושדה התעופה עטרות, כ-2 קילומטרים דרומית לרמאללה וכ-8 קילומטרים צפונית ממרכז העיר ירושלים, מחוץ לתוואי עוטף ירושלים. בשל מיקומו מעבר לגדר ההפרדה, ומכיוון שאין הפרדה בין השכונה ליישובים מצפונו, כפר עקב הוא גם חלק ממטרופולין רמאללה.

לפי עיריית ירושלים, אוכלוסיית כפר עקב מונה כ-13 אלף תושבים. לעומת זאת, דו"ח של מכון ירושלים למחקרי מדיניות משנת 2018 טוען שמתגוררים בשכונה בין 61,500 תושבים לכדי 88,000 תושבים, בעלי תושבות קבע ישראלית

היסטוריה
התקופה העותמאנית
על פי מפקד אוכלוסין עות'מאני משנת 1596, 47 משפחות התגוררו בכפר. בשנת 1870, לפי חוקר ארץ ישראל אדוארד רובינסון, גרו בכפר 15 משפחות.
בתקופת המנדט הבריטי
במפקד אוכלוסין מ-1922 שנערך על ידי המנדט הבריטי, אוכלוסיית כפר עקב מנתה 189 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד 1931 אוכלוסיית כפר עקב מנתה 250 תושבים, ב-122 בתים. בסקר הכפרים 1945 בארץ ישראל אוכלוסיית כפר עקב הוערכה ב-290 תושבים, אשר בבעלותם 5,472 דונם של קרקע.

במהלך שנות השישים של המאה ה-20 נחשב הכפר לשכונה של עשירים, אולם מאז מעמדו ירד.

לאחר 1967
מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, כפר עקב נמצאת תחת שלטון ישראלי, וחלק גדול ממנו הוא בתוך שטח העיר ירושלים.

גדר ההפרדה נבנתה בין כפר עקב לבין שאר שכונות ירושלים, דבר שמקשה על תושבי הכפר להגיע לירושלים, שכן עליהם לעבור דרך מעבר קלנדיה. בנוסף, אנשי עיריית ירושלים, רשות הדואר, והמשטרה נמנעים מלהיכנס לכפר כדי לספק שירותים. מנגד, לרשות הפלסטינית אסור לפעול בשטח ולהעניק שירותים, מכיוון שהוא שייך מוניציפלית לירושלים. בתגובה לעתירות שהגישה האגודה לזכויות האזרח, טענה עיריית ירושלים כי היא עושה מאמץ לדאוג לתושבים, וכי אין בעיות באספקת שירותים, ואם קיימות, הן תוצאה של חששות ביטחוניים ולא של מדיניות מכוונת.

ב-7 בינואר 2010 הודה יקיר שגב, האחראי על מזרח העיר מטעם העירייה כי . גם המשטרה מתקשה לעצור חשודים המתגוררים בכפר.

הכפר נמצא בקרבת ההתנחלות הישראלית כוכב יעקב, ובין הכפר ליישוב התגלע סכסוך קרקעות. בשנת 2009 הגיש ראש מועצת הכפר עתירה לבג"ץ נגד פעולות בנייה של היישוב, והוצא צו ביניים לעיכוב העבודות. במאי 2013 הוכרז על הקרקעות שבמחלוקת שהן אדמות מדינה ועל החלטה זו הוגש ערר. כמו כן התברר כי היזם מוטי קוגל, שלטענתו רכש 1,600 דונם אדמה במקום בשנת 2001, חתם על העסקה עם מתווך שהורשע בזיוף נוטריון, ושהודה כי נתן הכשר פיקטיבי לעסקאות.

בתחילת שנות ה-2000, בסיוע מסמכים מזויפים, נבנו בתים על הקרקעות, והתיישבו בהם משפחות ערביות. בשנת 2015 קבע בית המשפט שעל המשפחות לפנות את הבתים מהמקרקעין ובג"ץ הוציא צו על תנאי המורה למדינה לפנות את המקרקעין. בעקבות הצו על תנאי, הגישה המדינה כתבי אישום על שימוש בלא היתר במבנים והבטיחה שתדרוש להוציא למבנים צווי הריסה.

ב-15 באוגוסט 2022, מחבל ניסה לדקור בסכין לוחמי מג"ב בעת שערכו מבצע לאיתור אמצעי לחימה בביתו בכפר עקב. הלוחמים פתחו באש לעברו והוא נהרג.

ביוני 2024 דווח כי אספקת המים לתושבי השכונה צומצמה. ביולי 2024 דווח כי המים זורמים רק כמה שעות בשבוע, וכי תושבי הכפר נאלצים להימנע מכביסה, שטיפת רצפות, מקלחת ומהורדת המים בשירותים. לפי הדיווח קיים צימאון. ב-7 באוגוסט, תושבי השכונה, יחד עם האגודה לזכויות האזרח ועמותת עיר עמים, הגישו עתירה לבג"ץ בנושא.

גלריה

 קישורים חיצוניים 

מיפוי שכונת כפר עקב באתר מכון ירושלים למחקרי מדיניות, 2018

הערות שוליים

קטגוריה:נפת אל-קודס
קטגוריה:ירושלים: שכונות
קטגוריה:מזרח ירושלים
קטגוריה:שכונות ערביות בירושלים