ריבית בנק ישראל

ריבית בנק ישראל היא כלי המדיניות המרכזי שבאמצעותו מנווט בנק ישראל את המדיניות המוניטרית של מדינת ישראל. גובה הריבית נקבע על ידי הוועדה המוניטרית של הבנק, ומטרתו העיקרית היא שמירה על יציבות המחירים במשק (עמידה ביעד אינפלציה של 1%–3% בשנה), לצד תמיכה בצמיחה וביציבות הפיננסית.

ריבית בנק ישראל משמשת כ"עוגן" למחיר הכסף במשק: היא משפיעה ישירות על ריבית הפריים, ולפיכך קובעת את הריביות שמשלם הציבור על הלוואות, משכנתאות ואוברדרפט, וכן את התשואה המתקבלת על פיקדונות וחסכונות.

ב-5 בינואר 2026 החליטה הוועדה המוניטרית להוריד את הריבית ב-0.25% לרמה של 4%.
 רקע כללי: הריבית וכלי הבנק המרכזי 
במרבית הכלכלות המודרניות קיים בנק מרכזי (כמו ה-"Fed" בארצות הברית או ה-ECB באירופה), שתפקידו לנהל את כמות הכסף במשק ולשמור על יציבות המחירים. בניגוד לבנק רגיל, בנק מרכזי אינו מעניק שירותים לאזרחים פרטיים, אלא משמש כ"בנק של הבנקים".

הריבית שקובע הבנק המרכזי מכונה לעיתים קרובות "מחיר הכסף". הבנקים המסחריים לווים כסף מהבנק המרכזי כדי שיהיה להם כסף נזיל לפעילותם השוטפת. כאשר הבנק המרכזי מעלה את הריבית, הכסף הופך ל"יקר" יותר עבור הבנקים המסחריים. כדי לכסות את העלויות שלהם, הבנקים המסחריים מגלגלים את ההתייקרות הזו ללקוחות (הציבור והעסקים) ומעלים את הריבית על ההלוואות והמשכנתאות.

מנגנון זה משמש ככלי לוויסות הפעילות הכלכלית במשק:
 בלימת האינפלציה (העלאת ריבית): כשהמחירים עולים מהר מדי (אינפלציה גבוהה), הבנק המרכזי מעלה את הריבית. כתוצאה מכך, הציבור לוקח פחות הלוואות ומעדיף לחסוך (כי הריבית על הפיקדון גבוהה). ירידה בצריכה ובהשקעות מובילה לירידת מחירים ומצננת את האינפלציה.
 עידוד צמיחה (הורדת ריבית): כשהמשק במיתון או בהאטה, הבנק המרכזי מוריד את הריבית. הכסף הופך זול, לא משתלם לשמור כסף בפיקדון, והציבור מעדיף לקחת הלוואות זולות לצורך צריכה והקמת עסקים, דבר שמניע את גלגלי הכלכלה.
 הגדרה טכנית: "המסדרון" 
מבחינה טכנית, הריבית המוכרזת ("ריבית בנק ישראל") היא נקודת האמצע ב"מסדרון הריבית" שבין שני שערים בהם בנק ישראל סוחר עם הבנקים המסחריים:

ריבית החלון לאשראי (הגבול העליון): הריבית שגובה בנק ישראל מבנקים מסחריים הלווים ממנו כסף (נזילות) לזמן קצר.

ריבית החלון לפיקדונות (הגבול התחתון): הריבית שמשלם בנק ישראל לבנקים מסחריים המפקידים אצלו עודפי נזילות.

ריבית בנק ישראל נקבעת בדיוק באמצע בין שני שערים אלו. מנגנון זה מבטיח כי הריבית בשוק הבין-בנקאי (ריבית שבה בנקים מלווים זה לזה) תישאר קרובה מאוד לריבית בנק ישראל המוצהרת.

 קביעת הריבית 
 סמכות והליך 
בהתאם לחוק בנק ישראל, התשי"ד-1954, הסמכות לקביעת הריבית הייתה נתונה בלעדית בידי נגיד בנק ישראל. ב-1 ביוני 2010 נכנס לתוקף חוק בנק ישראל החדש (התש"ע-2010), אשר העביר את הסמכות לידי "הוועדה המוניטרית". הוועדה מונה שישה חברים: נגיד הבנק (יו"ר), המשנה לנגיד, עובד נוסף של הבנק, ושלושה נציגי ציבור חיצוניים הממונים על ידי הממשלה.

החלטת הריבית מתקבלת ומפורסמת שמונה פעמים בשנה (במועדים קבועים מראש, לרוב בימי שני בשעה 16:00). במקרים חריגים של זעזועים כלכליים משמעותיים (כגון משבר הקורונה או מלחמה), רשאית הוועדה לשנות את הריבית במועד מיוחד שלא מן המניין.

 שיקולי הוועדה 
בעת קביעת הריבית, הוועדה בוחנת פרמטרים כלכליים רבים, בהם:
 סביבת האינפלציה: האם קצב עליית המחירים חורג מהיעד (1%–3%).
 הפעילות הריאלית: נתוני צמיחה, תעסוקה ואבטלה.
 שער החליפין: השפעת חוזק השקל על היצוא ועל מחירי היבוא.
 הכלכלה העולמית: החלטות ריבית של בנקים מרכזיים מקבילים (כגון ה-Fed בארצות הברית וה-ECB באירופה).

 השפעת הריבית על המשק 
שינוי בריבית בנק ישראל מפעיל "מנגנון תמסורת" המשפיע על המשק במספר ערוצים:

שוק האשראי והחיסכון:
 ריבית הפריים: הבנקים המסחריים מצטטים את הריבית ללקוחות כ"ריבית פריים", המוגדרת כריבית בנק ישראל + 1.5%. כאשר בנק ישראל מעלה את הריבית, ריבית הפריים עולה מיד באותו שיעור, מה שמייקר את החזרי המשכנתאות (במסלול הפריים), את הריבית על ה"מינוס" (אוברדרפט) ואת עלויות המימון לעסקים.
 עידוד חיסכון מול צריכה: כאמור העלאת ריבית הופכת את החיסכון למשתלם יותר (תשואה גבוהה יותר על פיקדונות) ואת הצריכה וההשקעה ליקרות יותר. צעד זה נועד לצנן ביקושים ולבלום אינפלציה. הורדת ריבית עושה את ההפך – מעודדת צריכה והשקעות כדי להאיץ את המשק.
שוק המט"ח: ככלל, העלאת ריבית הופכת את השקל לאטרקטיבי יותר למשקיעים זרים (בשל התשואה הגבוהה), מה שעשוי להוביל להתחזקות השקל ולהוזלת יבוא.
שוק ההון: שינויי ריבית משפיעים על מחירי איגרות החוב והמניות. עליית ריבית לרוב מביאה לירידה בשווי איגרות חוב קיימות ולתנודתיות בשוק המניות.

 קישורים חיצוניים 
 הריבית והכלים המוניטריים, באתר בנק ישראל

 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: כלכלה
קטגוריה:בנק ישראל
קטגוריה:ריבית
קטגוריה:בנקאות בישראל