יחיאל היילפרין (רב)

הרב יחיאל בן שלמה הַיְילְפְּרִין (בכתיב היידי, שנהג בזמנו: היילפערין; כנראה ה'ת"כ, 1660 – ה'תק"ו, 1746) היה רב, ראש ישיבה והיסטוריון של תולדות ישראל. נודע בספרו "סדר הדורות".

 תולדות חייו ומשפחתו 
יחיאל היילפרין היה בנו של רבי שלמה היילפרין, שהיה רבן הראשי של הערים סוקולוב ולברטוב. מצד אמו או אביו היה מצאצאי המהרש"ל, וב"סדר הדורות" טוען המחבר כי בידו ספר יוחסין המונה את אבותיו דרך רש"י, עבור ביוחנן הסנדלר ורבן גמליאל ועד דוד המלך.

היה רב בהְלוּסְק שבמחוז בּוֹבּרוּיְסְק ואף כתב את תקנות החברה קדישא המקומית, שנשמרו בכתב ידו.

מאז 1711 ועד יום מותו היה רבה של מינסק וראש הישיבה שם. התפרסם בזכות ספרו "סדר הדורות", ספר היסטורי המבוסס על מקורות מסורתיים בלבד, אם כי היה ידוע גם כתלמיד חכם וכמקובל.

נקלע לחיכוכים עם רבי אריה ליב גינצבורג (ה'שאגת אריה'), מייסד הישיבה במינסק; המחלוקת פשתה בין התלמידים והשלום הושב על כנו רק עם עזיבתו של האחרון.

בהתאם לצוואתו עברה רבנות מינסק לבנו משה, אב"ד דאלהינוב. (שהיה נשוי גם לשרה, בתו של הרב אריה לייב שפירא).

בן אחר היה הרב יצחק אייזיק רבה של קאיידנוב הסמוכה למינסק. בנו של הרב יצחק אייזיק, היה הרב יהודה לייב, שהוציא לאור את ספרו של סבו, סדר הדורות. נינו היה הרב אברהם רוכלציק, מחבר חידושי בית אברהם, על המהרש"א.

חתניו היו, רבי יצחק רפפורט אב"ד לבוב ורוז'נאי, רבי משה אב"ד דובראוונא, רבי הלל ניימארק אב"ד סטרבין, ועוד.

 דרכו בלימוד והשקפותיו 
 שיטתו הלימודית הייתה פשטנית, מנוגדת לפלפול. על רקע זה נתגלעו סכסוכים בינו לבין השאגת אריה שכיהן כראש ישיבה במקביל אליו, ושעזב את מינסק לאחר המחלוקת.
 האמין כי חשיבות רבה בקביעת ההלכה נודעת לידיעת תולדות התנאים והאמוראים, שכן לצורך זה יש לדעת מי היה הרב ומי התלמיד.
 נמנע באופן עקרוני מלתת הסכמות על ספרים וחרג ממנהגו זה שלוש פעמים בלבד, לטובת הספרים עיר חומה, בית שער, ומגן האלף.

 אגדת המצבה 
רנמ"ל סיפר שמצבתו שקעה באדמה והייתה מוזנחת כל כך, עד כי לא ניתן לקרוא את הכיתוב בבירור, עד שחודשה על ידי נדיב.

האגדה מספרת שמצבתו שרדה למרות הריסת בית הקברות היהודי של מינסק בידי הממשלה הקומוניסטית, וכל הנוגעים בדבר ההריסה מתו מיתה חטופה, עד כי הוחלט לחדש את המצבה ולכתוב על גביה "ההיסטוריון המפורסם הלפרין", לאחר מכן הנאצים השמידו את בית הקברות עד היסוד.

 ספריו 
 סדר הדורות – חיבור המקיף את תולדות העולם מבריאתו עד לימי המחבר.
 ערכי הכינויים – רשימת שמות ופעלים לתנ"ך ולתלמוד.
 הגהות על סדר הש"ס, נדפסו בש"ס וילנא, בדפוס האלמנה והאחים ראָם. [הגהות אלו הן בעצם חלק מספרו 'סדר הדורות'].
 ספר הליקוטים - הקדמות לדרושים, נדפס לראשונה מכת"י על ידי חברת אהבת שלום, בירושלים תשס"ו.
 ספר הכללים - אסופת כללים, נדפס לראשונה מכת"י על ידי חברת אהבת שלום, בירושלים תשס"ו.
מספריו שלא נדפסו, אבן הטועים, ספר דרוש, הגהות שולחן ערוך, הערות במסורת המקרא, חיבור על שולחן ערוך, ספר טעמים, ספר כללים בקבלה, ספר לקוטים גדול, ספר המספרים, מפתח לחושן משפט, פירוש על פרקי אבות, ושו"ת.

 לקריאה נוספת 
 הקדמה לספר סדר הדורות מהדורת אור החיים.
 הקדמה ל"ספר הליקוטים" מהדורת חברת אהבת שלום, 23-45, ירושלים תשס"ו.

 קישורים חיצוניים 




 איסידור זינגר ומ' זליגסון, 
כתביו




 הערות שוליים 

קטגוריה:ראשי ישיבות בתפוצות
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:מינסק: רבנים
קטגוריה:חוקרי תולדות עם ישראל
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:מחברים שפירושיהם נדפסו בש"ס וילנא
קטגוריה:ילידי 1660
קטגוריה:נפטרים ב-1746