זאת חנוכה

זאת חנוכה הוא היום השמיני של חנוכה (ב' בטבת או ג' בטבת).

 הכינוי 
ממוזער|200px|מזבח העולה, אילוסטרציה 
מקורו של הכינוי "זאת חנוכה"  ביהדות אשכנז, שכן בקריאת התורה של יום זה נמצאות המילים . בתקופות מסוימות היה מקובל בקרב יהודי אשכנז לכנות יום זה בכינוי "חנוכת המזבח" על שם אותו פסוק,רבי צדוק הכהן מלובלין, פרי צדיק, חנוכה כ"ג. ולא מוכר שימוש בכינוי "זאת חנוכה" לפני המאה ה-16.

 מנהגי היום 
בספר מנהגי מהרי"ל מובא מנהג יהדות ריינוס על פיו ביום השמיני של חנוכה אין לעשות מלאכה, כפי שאין לעשות מלאכה גם ביום הראשון של חנוכה.

יש שנוהגין להרבות בסעודה, מפני שעושים סעודה לגמרה של מצווה וביום זה גומרים את מצוות הדלקת נרות חנוכה, ואדמו"רים בחסידויות השונות נוהגים לערוך ביום זה טיש..

מנהג נפוץ ומיוחד לזאת חנוכה הוא מנהג שריפת הפתילות של נרות חנוכה, שעושים מפני שהשמן והפתילות ששימשו להדלקת נרות מיוחדים למצווה ואסור להשתמש בהם לצורך דברים אחריםשולחן ערוך אורח חיים, סימן תרע"ז סעיף ד'., בקהילות חסידיות רבות נהגו לשרוף את הפתילות ברוב עם, ויש שנהגו להקפיד לשורפן ביום. אחרים נהגו לשרוף את הפתילות בשריפת החמץ בפסחחידושי המאירי על מסכת שבת, דף כא א., ומסתמכים על כך שהשמן שנותר לא מיוחד למצווה. ונוהגים להגיד בזמן שריפת הפתילות את פרק ס"ז בתהליםמובא במקומות רבים ע"פ סידור האריז"ל..

בגלל משמעותו של היום בקהילות החסידיות כיום חיתום הדין האחרון של השנה - יש שמאחלים "גמר חתימה טובה" או "גמר טוב" עד זאת חנוכה. מאותה סיבה, נהגו רבים להתפלל בו על כפרת עוונות, פרנסהאמרי נועם, חנוכה א'. ופקידת עקרותבני יששכר, כסלו-טבת מאמר ב'..

בעשרות שנים האחרונות הנהיג רבי אשר פריינד לנסוע ביום הזה לציון הרשב"י במירון, מנהג שהתפשט בקהלים רבים.

 משמעות היום 

רחמים ותשובה ויום החיתום האחרון
חשיבותו של היום השמיני של חנוכה מובאת כבר בכתבי האר"י, המשווה את שבעת ימי החנוכה הראשונים לשבע המידות הראשונות מתוך י"ג מידות הרחמים (כל יום למידה אחת בלבד), ואת היום השמיני לשש המידות האחרונות, מנוצר ועד ונקה.

מקובל בחסידות לומר כי ימי החנוכה הם המשך לימים הנוראים, ומי שלא עשה תשובה בעשרת ימי תשובה, תשובתו מתקבלת עד יום השמיני של חנוכה. רמז לכך מופיע בספר ישעיהו בפסוק: . ורבי ישראל מרוז'ין אף אמר עליו:

 בחסידות 
במחשבת החסידות מוקדש עניין מיוחד ליום זאת חנוכה. בחסידויות רבות מתייחסים לזאת חנוכה בתור שיאו של חנוכה, יום שכולל בתוכו את כל הימים שלפניוראה לדוגמה: , חנוכה י'. , חנוכה י"ז., ובתור יום החיתום האחרון של הגזר הדין של השנה.

 אסרו חג 
האדמו"ר יהודה אריה ליב אלתר מגור, בספרו "שפת אמת" כותב כי היום האחרון של חנוכה כמו באסרו חג, קשה עלינו הפרידה מהקב"ה, ומשאיר יותר הארה והשפעה על שאר ימות השנה.

קישורים חיצוניים


 הערות שוליים 

קטגוריה:חנוכה
קטגוריה:אירועים בחודש טבת