פאת השולחן

פְּאַת הַשֻּׁלְחָן הוא ספר מאת הרב ישראל משקלוב העוסק בהלכות ארץ ישראל ובמצוות התלויות בארץ.

תוכן הספר ומחברו
הספר מחולק לשניים: חלק אחד הוא הבאת ההלכה המעשית בנושא הנדון, וחלק שני המבאר את מקורות ההלכה המעשית במובאות  מן התלמוד וספרות הראשונים והאחרונים בנושא. לחלק השני קרא המחבר בשם "בית ישראל". בהקדמה לספרו מטעים המחבר ארבעה טעמים מדוע קרא לספרו בשם פאת השולחן, וטעם נוסף למשמעות השם "בית ישראל" לחלקו השני. בספר 29 סימנים ו-531 סעיפים.

הספר חובר על ידי הרב ישראל משקלוב, בן העיירה שקלוב, שעלה לארץ ישראל בראש תלמידי הגר"א והתיישב בעיר צפת.

המניעים לחיבור הספר
מורו ורבו של ר' ישראל, הגאון מווילנא, ראה בעלייה לארץ ישראל עניין ראשון במעלה, ודרבן את תלמידיו לעשות מעשה. על רקע זה ראה ר' ישראל משקלוב לנכון לחבר ספר בנושא מצוות התלויות בארץ, ובכך סייע לקיום דברי רבו בשלושה עניינים:
 לעולים לארץ תהיה אפשרות לקיים את המצוות התלויות בארץ כפי דרישת ההלכה (ובפרט כפי פסקי ופירושי הגאון מווילנא).
 דרבון האנשים לעלות לארץ ולקיים מצוותיה.
 גם אם האדם לא יעלה לארץ, לכל הפחות יוכל להגות בהלכותיה, ויש בזה מעלה כאילו מקיים, בבחינת "כל העוסק בתורת חטאת כאילו הקריב חטאת".

 חשיבות הספר והדפסותיו השונות 
עיקר חשיבות הספר היא בהשלמה לשולחן ערוך בהלכות התלויות בארץ. הלכות אלו נצרכו ליישוב היהודי בארץ ישראל שהתפתח באותה תקופה, הלכות שבתפוצות ישראל בחו"ל כמעט ולא עסקו בהם.

לראשונה נדפס הספר בשנת תקצ"ו (1836) בעיר צפת על ידי המחבר בעצמו. לאחר 75 שנה בשנת תרע"א (1911) נדפס פעם שנייה על ידי הרב אברהם משה לונץ, בעיר ירושלים, בהוצאה זו נוספו הערות מהאדר"ת ומחתנו הרב אברהם יצחק הכהן קוק. בה'תרע"ב יצא שוב על ידי הרידב"ז בתוספת פירוש שלו "בית רידב"ז" ובתוספת הגהות שנקראו "שו"ע לשבת". בשנת ה'תשכ"ח הודפס שוב על ידי הוצאת ספרים "יד בנימין" בעיר ירושלים. בשנת תש"ס הוציא הרב אהרן הראל את החלק העוסק בהלכות שמיטה בספר בהוצאה מחודשת של ישיבת רמת גן. אליה צורפו הסכמותיהם של הרב ניסים קרליץ והרב אברהם אלקנה שפירא

הקדמתו של רבי ישראל משקלוב לספר היא אחד המקורות החשובים לתולדות הגאון מווילנה.

מהכרעותיו המרכזיות
הוא הכריע שאין קדושת שביעית בפירות נוכרים שגדלו בארץ. וזאת בהסתמך על שיטת הגאון מווילנא שיש קנין לנכרים בזמן הזה להפקיע את חיוב הארץ במצוות.
הוא הכריע שהחיוב של שביעית בזמן הזה הוא מדרבנן.
הוא הכריע, בניגוד לבעל השל"ה, שראש השנה לשביעית חל בא' בתשרי, גם לאילנות.

על שם החיבור קרויים היום רחובות בעיר תל אביב-יפו ובירושלים.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:ארץ ישראל ביהדות
קטגוריה:מצוות התלויות בארץ
קטגוריה:ספרי 1836
קטגוריה:ספרי הלכה: אחרונים
קטגוריה:ספרים ארץ-ישראליים