עזון

עַזּוּן (בערבית: عزّون) היא עיירה פלסטינית, בנפת קלקיליה, כ-8 קילומטרים מזרחית לקלקיליה, על הדרך בין שכם לקלקיליה (כביש 55), בגובה של כ-300 מ' מעל פני הים. מזרחית לה נמצאים כפר לאקף וקרני שומרון, צפונית לה נמצא כפר סיר, מערבית לה נבי אליאס ואלפי מנשה ודרומית לה כפר ת'ולת' וסניריא.

בשנת 2012 הרשות הפלסטינית החליטה על איחוד מוניציפלי של  ועיזבת א-טביב עם עזון.

על פי המפקד שערכה הרשות הפלסטינית בשנת 2017, אוכלוסיית עזון מנתה 9,269 תושבים, רובם המכריע מוסלמים ומיעוט קטן של נוצרים.

בין השנים 2004–2008 כיהנה אישה נוצרייה כראש העיר בעזון.

בהסכם אוסלו ב' סווגו 2,342 דונם, 24.7% משטח העיירה (ובתוכם השטח הבנוי), כשטח B, ואילו רוב שטח העיירה, 7,130 דונם המהווים 75.3%, סווגו כשטח C.

אטימולוגיה
יש שני מקורות אפשריים לשם הכפר. האפשרות הראשונה היא שיבוש של המילים עין אל-עז (ערבית: عين العز), והאפשרות השנייה היא שמקור השם הוא במילה הארמית עז, כלומר חזק ואיתן, תכונות שאפיינו את בני המקום.

היסטוריה
העיירה בנויה על תל קדום שהיה מיושב עוד מתקופת הברזל בארץ ישראל. כקילומטר מצפון לכפר נמצאו עתיקות וביניהן מספר מגדלי אבן עתיקים. משלחת PEF שביקרה במקום בשנת 1873 מצאה שישה או שבעה שרידי מגדלים כאלה, שמאחד מהם שרדו שישה נדבכים וכן חלק מהגג. התושבים המקומיים מסרו לחוקרים שאלו שרידי "מגדלי כרמים" עתיקים.

אחרי 1967, העתיקות נסקרו על ידי רשות העתיקות הישראלית ובחפירות נחשפו כלי חרס מהתקופה ההלניסטית והרומית הקדומה וכן מהתקופה הביזנטית. בעזון נמצאה כתובת קבר של חייל ותיק רומאי המתוארכת למאה השנייה או השלישית.

העיירה המודרנית הוקמה ככפר במאה ה-18 על ידי אנשים משבט בני צעב.

בשנת 1799 לאחר שנפוליאון, כבש את יפו ופנה צפונה לכיבוש עכו, החלק המזרחי של שדרת המסע נגרר לקרב, בוואדי עזון עם לוחמים מעזון וכל כפרי הסביבה, בפיקוד עבד אל-מריחה (عابد المريحة) מאנשי עזון. הצרפתים הסתבכו בצמחייה העבותה שבתחתית ואדי עזון והלוחמים הכפריים תקפו אותם מלמעלה והציתו את הצמחייה. המפקד הצרפתי נהרג והחיילים הצרפתים נסוגו לכיוון מישור החוף.

בשנות ה-60 של המאה ה-19 העניקו השלטונות העות'מאניים לכפר עזון חלקת אדמה חקלאית בשם "עָ'אבּת עזון" באזור שבו שכן יער ארסוף/ארסוּר, ליד ח'רבת ת֫וּבְּסוּר (تبصر), במקום שבו נמצאת היום העיר רעננה. חלקת חורש מנותקת זו הפכה לגרעין של ח'רבת עזון, שנוסדה על ידי משפחות מכפר עזון.

במלחמת העולם הראשונה הכפר שימש בסיס של צבאות טורקיה וגרמניה. לאחר מלחמת העצמאות היה בו מחנה של צבא ירדן.

במפקד האוכלוסין של שנת 1931 היו בו 994 תושבים ו-218 בתים נושבים. לפי מפקד 1967, מספר תושביו היה 2,111.

במפקד שערכו שלטונות המנדט בשנת 1945 נמצא ששטח הכפר עזון הוא 23,496 דונם, מתוכם, 19,142 דונם היו רשומים על שמות תושבים ו-4,354 דונם היו אדמות מושע. הכפר עצמו היה בנוי על 29 דונם.

במהלך השלטון הירדני שכן במקום מחנה צבאי ירדני, שבו שירתו חלק מתושבי עזון. ב-1954 נרצח חקלאי בשדות רעננה-כפר סבא, ככל הנראה על ידי חייל ירדני ממחנה עזון. בעקבות זאת ערך צה"ל את פעולת התגמול "ברוך 1" נגד המחנה הצבאי בעזון, שבה נהרגו מספר חיילים ירדנים וחייל צה"ל יצחק ג'יבלי נפל בשבי הירדני.

לאחר 1967
בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, הכפר עבר משליטה ירדנית לישראלית. לפי מפקד 1967, מספר תושביו היה 2,111.

בספטמבר 1968 נחנך בכפר סניף של דואר ישראל ומפעל מים.

בעקבות התגברות מעשי טרור כנגד יהודים מצד תושבי הכפר, נסלל באמצע שנות ה-90 קטע כביש העוקף את עזון מצפון. עד אז הכביש הראשי, כביש 55, עבר דרך הכפר עזון. עם השנים נבנו בתים קרובים יותר לכביש העוקף מצפון, ובהתאמה התגברו אירועי טרור רבים כלפי יהודים הנוסעים בכביש 55, בעיקר אירועי זריקות אבנים המתרחשים על בסיס יומיומי.

בזמן האינתיפדה השנייה בשנת 2003, החלה ישראל בהקמתה של גדר הפרדה, והשטח שבין העיירה למטעי הזיתים שלה הופקע בצו תפיסה צבאי לצורך בניית הגדר.

בשנת 2016 נחשב עזון לאחד ממוקדי הטרור המרכזיים בפיקוד המרכז. צעירים מחמולת רדואן (חמולה גדולה בכפר) ביצעו פיגועים ובתגובה נערכו פעילויות סיכול של שב"כ וצה"ל.

 מלחמת חרבות ברזל 
באוקטובר 2023, עם פתיחת מלחמת חרבות ברזל, נמצאה בכפר מעבדה של חמאס לייצור מטעני חבלה, שהושמדה על ידי כוחות הנדסה של צה"ל. ב-2 בינואר 2024 הרג כוח צה"ל ארבעה מחבלים שהתבצרו בבית בכפר וירו לעבר הכוח.

אוכלוסייה
מפקדי אוכלוסין – עזוןשנהתושביםמקורהערות19227001931994גרו ב-218 בתים19451,19019612,09619672,11119873,20019975,87120057,98520078,52620179,269כולל ח'רבת עסלה ועיזבת א-טביב

תשתיות
חשמל ומים: עזון, ח'רבת עסלה ועיזבת א-טביב חוברו לרשת החשמל ורשת המים בראשית שנות השמונים.

ביוב: בכל הכפרים במועצה אין רשת ביוב והתושבים מפנים שפכים לבורות ספיגה פרטיים, דבר שעלול לזהם את מקורות המים.

חינוך
בעזון שבעה בתי ספר, חמישה מתוכם הם בתי ספר יסודיים והשניים הנוספים הם תיכונים, אחד לבנים ואחד לבנות.

 ח'רבת עזון 

קבוצה מתושבי עזון, נדדה במאה ה-19 והקימה על גבעת טָבְּסוּרבמקום נערכו קרבות בין חיילים הודים מצבא בריטניה לבין כוחות טורקיים שנערכו שם בקו הגנה, לאחר שנסוגו מקו יפו. לא ידוע על קורות התושבים של ח'רבת עזון "מאחז" בשם ח'רבת עזון (כיום שכונת "נאות שדה" ברעננה). בשנת 1948 ברחו תושבי היישוב לכפר עזון ולמקומות נוספים באזור.

בעיירה עברה הדרך העתיקה בין יפו לשכם, שהפכה מאוחר יותר לכביש 55.

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:נפת קלקיליה
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:עיירות