שמואל קאיידנובר

רבי אהרן שמואל קאיידנובר, מכונה גם מהרש"ק או מהראש"ק (קרי: 'קוֹידַנוֹבֶר', ה'שע"ד, 1614 - י"ט בתמוז ה'תל"ו, 20 יוני 1676) היה רב אשכנזי, מראשוני האחרונים. רבן של ערים רבות במרכז אירופה ובמזרח אירופה.

חיבור ספרים רבים, בהם: ברכת הזבח על סדר קדשים ותפארת שמואל על פסקי הרא"ש.

ביוגרפיה
נולד בשם אהרן לרב ישראל בעיר קוידנוב (כיום דזיארז'ינסק) הסמוכה למינסק (בלארוס), ומכאן שם משפחתו "קאיידנובר". בילדותו חלה, והיה בסכנת חיים, ועל כן הוסיף לו אביו את השם "שמואל". בצעירותו למד אצל רבי יעקב מלובלין ולאחר פטירתו אצל בנו רבי השיל מקראקא.

היה דיין בבית דינו של רבי משה לימא, מחבר ספר "חלקת מחוקק" על שולחן ערוך אבן העזר, ביחד עם רבי אפרים הכהן מחבר ספר "שער אפרים", והש"ך.

בזמן גזירות ת"ח ת"ט, נאלץ לעזוב את מקומו ונמלט ביחד עם משפחתו, אך הפרעות לא פסחו עליו, והקוזאקים רצחו את שתי בנותיו, ואיבד את רוב כתביו, והוא נותר חסר כל ונכה בשתי רגליו. בנו היחיד שנותר, הוא רבי צבי הירש קאיידנובר, מחבר הספר קב הישר.

כיהן ברבנות בעיר מיקולוב (ניקלשבורג) אשר במוראביה, ולאחר מכן בגלוגאו (שלזיה), רישא (פולין), ובפיורדא (בוואריה - גרמניה) (ה'ת"כ - ה'תכ"ז), כן שימש ברבנות בערים בריסק (ליטא) (ה'תכ"ט - ה'תל"ג), פפד"מ (הסן - גרמניה) ולבסוף בקרקוב (פולין).

בהיותו בקרקוב, נסע לוועד הגליל בענייני ארבע ארצות שהתקיים בעיירה חמלניק, בהשתתפות כל רבני ומנהיגי הגליל, ותוך כדי כך נפטר בי"ט בתמוז ה'תל"ו, (20 ביוני 1676). שם נקבר.

התאפיין בשיטת כתיבה קצרה. הגהותיו על הרא"ש, והשגותיו על המהרש"א הודפסו בתוך הש"ס.

החיד"א כתב עליו: "הגדיל תושיה בהגהותיו וחידושיו האמיתיים, בדרך קצרה וכשרה". היעב"ץ כתב עליו: "שאמרו עליו שהיה יודע  טורים ובית יוסף בעל פה". רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) מצטט את מהר"ש קאיידנובר, בספרו "טורי זהב". וכן המגן אברהם מביאו וקורא לו בתואר 'גאון'.

משפחתו
 חתנו - רבי מנחם נחום הכהן, בנו של רבי מאיר כ"ץ, (אחיו של הש"ך), שימש כרב העיר סוכטשוב, ובשנת ה'תכ"ט (1669) הוציא את הספר "ברכת הזבח" שנכתב על ידי חותנו.
בנו רבי שלום שכנא, הוציא לאור ספר "מאה ברכות", בפראוסניץ, תע"א, והוא נקרא על שם זקנו "שלום שכנא במהור"ר נחום קיידאנאבר ממשפחת ראדון מק"ק ווילנא לע"ע בק"ק ראקטניץ במדינת פיהם".
 חתנו - רבי ישעיה הכהן כ"ץ מויטבסק.
 חתנו - רבי נפתלי הירץ קירכהן. (אחי אביו של אלחנן קירכהן)
 בנו רבי צבי הירש קיידאנובר, מחבר ספר קב הישר

מספריו
בפרעות ת"ח ת"ט בעת שכל רכושו נבזז, אבדו לרבי אהרן שמואל כמה כתבי יד אשר כתב. להלן, חיבוריו שנותרו והודפסו:
 תפארת שמואל -חידושים על הרא"ש, והשגות על המהרש"א נדפס לראשונה בפפד"מ (פרנקפורט דמיין), ומאז בכל מהדורות הש"ס עד ש"ס וילנה
 שו"ת אמונת שמואל נדפס לראשונה בפרנקפורט ב-1683. קיימת עוד מהדורה מהודרת בבני ברק בה'תשנ"ט עם תוספות תולדות המחבר, הערכתו, דעותיו, והשפעתו ברבני זמנו בסוף הספר.
 ברכת הזבח - על סדר קדשים נדפס לראשונה באמסטרדם
 ברכת שמואל - דרושים על התורה נדפס לראשונה בפפד"מ

קישורים חיצוניים
 'קיידנובר, ר' אהרן־שמואל ב"ר ישראל (מהרש"ק)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 83 (, תמונה 1281)
 מרדכי מרגליות (עורך כללי), ר' אהרן שמואל ב"ר ישראל קידנובר (מהרש"ק) אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 125–126 באתר HebrewBooks

  (טקסט הספר)


הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:פרשני הרא"ש
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים גרמנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:וילנה: רבנים
קטגוריה:ניקלשבורג: רבנים
קטגוריה:גלוגוב: רבנים
קטגוריה:פרנקפורט: רבנים
קטגוריה:פירט: רבנים
קטגוריה:ז'שוב: רבנים
קטגוריה:ברסט: רבנים
קטגוריה:קרקוב: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:מחברים שפירושיהם נדפסו בש"ס וילנא
קטגוריה:ילידי 1614
קטגוריה:נפטרים ב-1676