בבתא

בּבּתא בת שמעון (104–?) הייתה בעלת קרקעות אמידה בעין גדי לאחר חורבן בית שני. היא מתה במהלך מרד בר כוכבא במצור על מערת האיגרות. ארכיון המסמכים שהותירה אחריה במערה הוא מקור ראשון במעלה להבנת החיים היומיומיים, הכלכליים והמשפטיים בתקופתה. מתוכו מתגלה דמותה כדוגמה לעצמאות נשית בעולם היהודי העתיק. המחקר על מסמכיה הוא דוגמה למחקר במיקרו-היסטוריה.

 תולדות חייה 
בבתא נולדה בשנת 104 לערך כבת בכורה או בת יחידה להורים אמידים בשם שמעון ומרים בעיירה מחוזא, בסביבות העיר צוער, על חופו הדרום-מזרחי של ים המלח. היישוב, כפר מעורב של נבטים ויהודים, שכן בממלכה הנבטית, ובשנת 106 עם כיבוש הממלכה בידי הרומים, נכלל בפרובינקיה ערביה. השם בבתא הוא כנראה הצורה הנקבית של השם הגברי המוכר בבא, שפירושו בארמית "שער". בבתא ירשה מהוריה במותם מטעי תמרים בצוער. על אף מעמדה, לא ידעה בבתא כתוב, ואת עסקיה ניהלה בעזרת רשמים.

בבתא נישאה והתאלמנה פעמיים. בעלה הראשון היה ישוע בן יהוסף, לו ילדה בן שנקרא גם הוא ישוע. עם מותו של בעלה החלה בבתא לנהל מאבקים משפטיים ממושכים מול בני משפחתו בעניין חזקתה על ישוע בנה, הסדרי המזונות שלו וחלקה בירושה. בעלה השני היה יהודה בן אלעזר, המכונה כתושיון, ששימש כאפוטרופוס שלה. יהודה היה בעל מטעים אמיד מעין גדי, והיה נשוי לאשה נוספת בשם מרים בת בעיין שילדה לו בת בשם שלומציון. ככל הנראה עברה בבתא להתגורר בעין גדי.

יהודה חלה ומת בשנת 130 לספירה מבלי שבבתא הולידה לו ילדים. מטעי התמרים שלו בעין גדי עברו לרשות בבתא בתוקף הסכם הנישואין ביניהם כערובה כנגד חובותיו של יהודה.

 גורלה במרד בר כוכבא 
לקראת תום מרד בר כוכבא, בשנת 135, נשלחו יחידות רומיות להחריב את היישובים היהודיים בבקעת ים המלח. חלק מתושבי עין גדי ברחו למערות בצוקי קניון נחל חבר והתחבאו שם. בבתא נמלטה מעין גדי, ככל הנראה בלוויית ישוע בנה, מרים צרתה, שהייתה אחותו של יהונתן בן בעיה (בר בעין), מנהיג המורדים בעין גדי, ובתה של מרים, שלומציון. היא נטלה עמה את מסמכיה, מפתחות ביתה, ומספר חפצי ערך וצרכי איפור. הם הסתתרו במערה שנקראה ברבות הימים "מערת האיגרות", שכן נמצאו בה איגרות של מנהיג המרד, שמעון בן כוסבה (בר כוכבא) "נשיא ישראל". את חפציה הטמינה בעומק המערה. חיילי הצבא הרומי הקימו מחנה מעל הצוק וצרו על המערה. ככל הנראה, כל יושבי המערה מתו ברעב ובצמא, ואיש לא שב לאסוף את המטמון במערה.

עצמותיה של בבתא היו כנראה בין עשרים השלדים שנמצאו במערת האיגרות. רוב השלדים טמונים עדיין בנקיק במערה, מספר קטן של עצמות שאוחסנו במחסני רשות העתיקות, נקברו על ידי הרב שלמה גורן בטקס ממלכתי במאי 1982 בקברות המורדים מעל נחל חבר.

 ארכיון בבתא 
ממוזער|250px|נרתיק העור שהכיל את הארכיון של בבתא.
הארכיון התגלה על ידי צוות בראשות הארכאולוג יגאל ידין בשנת 1960 במערת האיגרות בנחל חבר. הארכיון הכיל 35 מסמכים משפטיים: שלושה בארמית, שישה בנבטית, 17 ביוונית ותשעה נוספים ביוונית עם תוספות וחתימות בארמית או בנבטית. המסמכים היו ממוינים לנושאים וגלולים בתוך שקיק עור שהונח בסל נצרים. הסל הוחבא בנקיק עמוק במערה, שנאטם על ידי המחביא. בין המסמכים היו כתבי מכר, חוזי חכירה, כתובות נישואין של בבתא ושל שלומציון בת יהודה, הסכמי אפוטרופוסות ומזונות של ישוע בן בבתא, וזכויות שימוש במים לצורכי השקיה. חלק מן המסמכים מופיעים בשני העתקים או גם בתרגום ליוונית. מעמדה הכלכלי העצמאי של בבתא מתחוור מן העובדה שהלוותה לבעלה כספים.

הכתובה
בין התעודות שנמצאו בארכיון, הייתה גם הכתובה של בבתא, שנשמרה היטב ונעטפה בנפרד. כתובה זו היא אחת משלוש בלבד הידועות לנו מתקופת התנאים. על גב הכתובה כתוב: "כתבת בבתא ברת שמעון". תאריך הכתובה ניזוק ולכן קשה היה לדעת אם היא מנישואיה הראשונים או השניים, אולם סכום הכסף שניתן לה מידי בעלה היה "צורין מאה", שעל פי ההלכה הוא הסכום המגיע לאלמנה או גרושה. נוסחת הפתיחה של הכתובה אומרת שהנישואין נערכים "כדין מושה ויהודאי" (ולא "כדת משה וישראל"), כפי שנזכר גם במשנה ובתלמוד הירושלמי. מתוך אחד מסעיפי הכתובה, משתמע כי היא נרשמה בנוסח יהודה (שכלל את עין גדי) ולא בנוסח ירושלים והגליל, כפי הנאמר במשנה.

 חפצי החן 
בתוך הסל בו נטמן הארכיון נמצאו גם מפתחות, ראי נחושת מעוטר, סנדלים, קופסת תכשיטים ממתכת ממורטת ובקבוקון בושם אפרסמון. כמו כן נמצאו במערה צלחות וקערות רומיות יקרות מתוצרת אלכסנדריה שהשתייכו אולי לבבתא.

 מקומה בתרבות 
מחזה על חייה בשם "בבתא", נכתב על ידי מרים קיני והועלה ב-1987 בתיאטרון הבימה, בכיכובה של יונה אליאן. המשוררת אסתר ראב כתבה פואמה על חייה.

הזואולוג גיורא אילני קרא לנמרים במדבר יהודה על שמה ועל שם בני משפחתה הקרובה: בבתא, שלומציון וכתושיון.

עץ משפחה

ראו גם
 שלום קומאיסה
 מערת האיגרות
 ישוע בן גלגולא

לקריאה נוספת

 נעמי וישניצר, נחל חבר: סיפור בשני חלקים מתקופת בר כוכבא, ספרית פועלים, תשל"ט 1978
 חנן אשל, "מעשה במשא ומתן על מטע: עיון בשתי תעודות נבטיות מהארכיון של בבתא בת שמעון", מחקרי יהודה ושומרון יז, 2008, עמ' 103–120
 מגן ברושי, "סיפורה של בבתא : תולדותיה, ארחות חייה ושיגרתם", קשת החדשה 14, (2005), עמ' 57–68
 יעקב פולוצקי, "שלוש תעודות מארכיונה של בבתה בת שמעון בא"י במאה הב’ לסה"נ", ארץ-ישראל ח (תשכז), 1960, עמ' 46–51
 חנן אשל, "מה הביא את בבתא לברוח למערת האיגרות- הצעה אלטרנטיבית", בתוך: ח' אשל וב' זיסו (עורכים), חידושים בחקר מרד בר כוכבא, רמת גן, תשס"א, עמ' 105–109
 שלמה שבא, ארץ ישראל: אוטוביוגרפיה, "בבתא, הגבירה מצוער", הוצאת דביר, 2001 
 דויד דניאל אגו, בבתא - הלוחמת העברייה מעין גדי, הוצאה עצמית

קישורים חיצוניים

 צילומי ארכיון בבתא, הספרייה המקוונת של מגילות מדבר יהודה של רשות העתיקות.
 הפפירוסים באתר papyri.info
 צפייה אינטראקטיבית במסמך שהתגלה בארכיון
 הכוכבת של המרד, נאמן למקור, הספרייה הלאומית
 כלי הזכוכית של בבתא, אתר מוזיאון ישראל
 H.M. Cotton, Courtyard(s) in Ein-Gedi: P. Yadin 11. 19 and 20 of the Babatha Archive. ZPE 112 (1996). 197-201 
 B. Isaac, The Babatha Archive: A Review Article, Israel Exploration Journal 42,1-2 (1992). 62-75 
 H.M. Cotton & J.C. Greenfield, Babatha’s Property and the Law of Succession in the Babatha Archive, ZPE 104 (1994). 211-24 
 H.M. Cotton & J.C. Greenfield, Babatha’s Patria: Mahoza, Mahoz ‘Eglatain and Zo‘ar, ZPE 107 (1995). 126-34 
 Anthony J. Saldarini. Babatha’s Story, Biblical Archaeology Review 24, 2 (1998) 

ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:מרד בר כוכבא: אישים
קטגוריה:נשים ביהדות
קטגוריה:ארכאולוגיה של ארץ ישראל
קטגוריה:עתיקות ארץ ישראל
קטגוריה:נשים במאה ה-2
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-2