תל אל-עג'ול

תל אל-עג'ול (עברית: תל עזה) נמצא במרחק של 6 ק"מ מדרום מערב לעזה. התל נמצא על הגדה הצפונית של נחל הבשור, במוצא הנחל לים התיכון. שטחו של התל 112 -132 דונם.

זיהוי התל
הזיהוי של התל שנוי במחלוקת. הארכאולוג הבריטי פלינדרס פיטרי זיהה את המקום עם העיר עזה מתקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת. אבל חפירות שנערכו בשטחה של עזה של היום העלו שרידים של עיר מתקופת הברונזה המאוחרת ותקופת הברזל, עם זאת גם ממצאים אלו לא ניתן לומר אם עזה הקדומה נמצאת בעזה המודרנית כי יש קושי לבצע חפירות ארכיאולוגיות במקום מיושב בצפיפות רבה, בנוסף הממצאים שנמצאו לא אומרים בוודאות איפה עזה הקדומה נמצאת, במיוחד שמספר התושבים היה קטן מאוד לעומת העיר המודרנית. זיהויים נוספים אפשריים שהוצעו: בית עֶגְלַיִם המתוארת  באונומסטיקון של אוסביוס ככפר היושב על החוף 14 ק"מ מעזה. הארכאולוג אהרון קמפינסקי הציע לזהות באתר את שֶרוּחַן  המופיע בספר יהושע, יט, ו – וּבֵית לְבָאוֹת, וְשָׁרוּחֶן:  עָרִים שְׁלֹשׁ-עֶשְׂרֵה, וְחַצְרֵיהֶן בפרק המספר על נחלת שבט שמעון. ויקטור גרן הציע לזהות את התל עם אנתדון.

הממצאים באתר
שמאל|ממוזער|200px|קדרה ממשפחת הכלים הדו-גוניים מתל אל עג'ול המאה ה-16 לפנה"ס. מוזיאון הכט
הממצאים באתר כוללים שני בתי קברות גדולים מתקופת הברונזה התיכונה I. רוב הקברים היו של קבורת יחיד מכווצת. בתוך הקברים נמצאו קנקנים, קערות שטוחות וספלים עמוקים. בחלק מהקברים היו פירים וחדרים מעוגלים. בחלקם נמצאו פגיונות.

על התל נמצאה סוללה, ארמון גדול, רחובות ובנייני מגורים. באתר נמצאו כרטושים הנושאים את שמה של  המלכה המצרית חתשפסות ושל המלך תחותמס השלישי. ממצאים אלה מעידים על  נוכחות מצרית באתר בתקופת שלטונם המשותף במצרים.

באתר נמצאה כמות גדולה ביותר של תכשיטי זהב וכסף. התכשיטים כללו: תליונים, עגילים וצמידים שיוצרו בטכניקות מתוחכמות. סיכות רכיסה מעוטרות. באתר נמצאו גם חותמות טביעה וחותמות גליל דמויי חרפושית.

באתר התגלו משפחת כלים קרמיים בעלת עיטור ייחודי בשם "שוקולד על לבן", שם זה ניתן להם על ידי פיטרי לאחר חפירותיו באתר.

החפירות באתר
תל אל-עג'ול היה האתר השלישי לאחר תל גמה ותל אל-פארעה (דרום) שנחפר על ידי פיטרי. החפירות נערכו בשנים 1930–1934 במסגרת בית הספר הבריטי לארכאולוגיה במצרים. בשנת 1938 התקיימה עונת חפירות נוספת שמנהליה היו מקיי, ומרגרט א' מריי. דוחות החפירות התפרסמו בחמישה כרכים תחת הכותרת "עזה הקדומה".

לקריאה נוספת

אולגה טפנל, "עג'ול, תל אל-", האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכיאולוגיות בארץ ישראל, כרך ג' ע' 1155-1150, בעריכת אפרים שטרן, איילת לוינזון-גלבוע, יוסף אבירם, 1992

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: גאוגרפיה
אל-עג'ול
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:רצועת עזה: גאוגרפיה