העתקת בסיסי צה"ל לנגב

העתקת בסיסי צה"ל לנגב (מכונה בצה"ל שוה"ם, או שיווק והעתקת המחנות) היא תוכנית רב שנתית של צה"ל, שמטרתה העברת בסיסים רבים ממרכז הערים (ובפרט מגוש דן) אל הנגב.

מטרות התוכנית הן לפנות שטחים יקרים במרכז המדינה, להקים בסיסים שבהם טכנולוגיות ותשתיות מתקדמות, ליצור שינוי ארגוני ביחידות השונות, אך בראש ובראשונה להביא לפיתוח הנגב באמצעות אלפי מקומות עבודה שתיצור התוכנית. בסיום כל השלבים אמורים לעבור לנגב 27,000 אנשי קבע.

 החלטות ממשלה 
ב־31 באוגוסט 1993 קיבלה ממשלת ישראל החלטה שנקראת "פינוי מחנות צבא ושטחי אש" בדבר העתקת בסיסי צה"ל לנגב.החלטת ממשלה 1815 מתאריך 31 באוגוסט 1993 בשם "פינוי מחנות צבא ושטחי אש"  בעקבות דו"ח מבקר המדינה1996 - מבקר המדינה, משרד הביטחון: פינוי מחנות צה"ל ממרכזים עירוניים, דו"ח שנתי 46 (1996), עמ' 813–816 שביקר את התנהלות הפרויקט ואת אופן קבלת ההחלטות הרלוונטיות להתקדמותו המיטבית, התקבלה החלטת ממשלה נוספת ב־11 באפריל 1996החלטה מספר תמ/17 של ועדת השרים לענייני תאום ומינהל מיום 17 במרץ 1996 אשר צורפה לפרוטוקול החלטות הממשלה וקבלה תוקף של החלטת ממשלה ביום 11 באפריל 1996 ומספרה הוא 735 (תמ/17) אשר הטילה על מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון ביחד עם משרד הביטחון, משרד האוצר ומינהל מקרקעי ישראל (כיום רשות מקרקעי ישראל), להגיש בתוך שלושה חודשים לוועדת השרים לענייני תיאום ומינהל תוכנית לפינוי מחנות צה"ל הממוקמים באזורי הביקוש ואת רשימת האתרים המיועדים לקליטת המחנות שבהם ערך הקרקעות נמוך. כמו כן נדרשו הממונים לכך להציג לוח זמנים צפוי להעברת המחנות ואת המשמעויות הכלכליות לתקציב המדינה הנגזרות מהחלטה זו. דו"ח המבקר לשנת 2010 התייחס לפיגור בקצב ההתקדמות של הפרויקט ביחס ללוחות הזמנים הנדרשים.מבקר המדינה, השימוש של צה"ל בקרקעות המדינה, דו"ח שנתי 61א' לשנת 2010, עמוד 52 - תאריך פרסום 2011

 לוח זמנים 
נכון לאפריל 2011, החלטת ממשלה 3161 קבעה שהפרויקט יסתיים ב-2018. בפתיחת המכרז להקמת קריית התקשוב בפברואר 2016, פורסם כי האכלוס יחל ב-2022. אכלוסו טרם התחיל, נכון ל־2025.

בנובמבר 2014 החליט שר הביטחון משה יעלון לעצור את פרויקט העתקת בסיסי צה"ל לנגב, על רקע מאבק תקציבי בין משרד הביטחון למשרד האוצר.

פינוי מחנות ומעברם למקום החדש מתבצע לאחר חתימת סדרת הסכמים בין משרד הביטחון, רמ"י והגורמים הרלוונטיים: שוה"ם 1 (שווק והעתקת מחנות), שוה"ם 2 ושוה"ם 3.

בינואר 2015 התקבלה החלטת ממשלה מספר 2392, בנושא פינוי שטחי מחנות צה"ל מאזורי ביקוש והמשך מעבר אמ"ן ותקשוב לנגב. כמו כן הוחלט על הקמת חברה ממשלתית תחת אחריות משרד הביטחון שתעסוק במעבר מחנות.

בסוף פברואר 2026 נחתם הסכם נוסף (שוה"ם 4) בין משרד הביטחון, משרד האוצר ורשות מקרקעי ישראל (רמ"י) לפינוי בסיסי צה"ל במרכז הארץ לטובת הקמת אלפי דירות באזורי הביקוש. ההסכם כולל העתקת 11 מחנות צה"ל בשטח כולל של כ-2,300 דונם, המחנות שנכללו בהסכם: בסיס המכללות הצבאיות בגלילות, שיועתק לירושלים, ⁠בסיסי המש"א (מרכזי השיקום והאחזקה של צה"ל) בצריפין, בתל השומר ובחיפה, ⁠בסיס הטירונים דותן (מחנה 80), ⁠חלק ממפקדת פיקוד העורף במחנה רחבעם ברמלה, בסיס הציוד טירה בטירת כרמל, ⁠יתרת מחנה צריפין הכוללת 4 מחנות: מחנה של אגף התקשוב, המרכז הרפואי האזורי, מפקדת מערך מגל ובית הספר לפיקוד, ויחידה של חיל האוויר. כמו כן, נקבע כי משרד הביטחון וצה"ל יקימו מנהלת משותפת שתקדם תהליך לבחינת היתכנות להעתקת מחנה הקריה מתל אביב.

 פרויקטים מרכזיים 
 העברת בסיס התובלה של חיל האוויר לנבטים 
השלב הראשון, והפשוט מבין הארבעה, הוא העברת כל היחידות ששכנו בבסיס חיל האוויר לוד (בח"א 27) לבסיס נבטים, שהפף מכנף לבח"א. תהליך זה הושלם בשנת 2010.

 עיר הבה"דים 
ממוזער|עיר הבה"דים

עיר הבה"דים, או "קריית ההדרכה על שם האלוף אריאל שרון" היא השלב השני והראשון במורכבותו. במסגרתו הועברו בסיסי הדרכה (בה"דים) רבים למחנה בשטח של 1,600 דונם ליד צומת הנגב. את ההחלטה על העברת בסיסי ההדרכה ממחנה צריפין (בית הספר ללוגיסטיקה, בית הספר לטכנולוגיה ואחזקה, בית הספר לרפואה צבאית, בית הספר למשאבי אנוש, בית הספר לתקשוב) ממחנה בית ליד (בית הספר למשטרה צבאית) וכן את בית הספר לחינוך משערי אברהם, קיבל האלוף (מיל') אודי אדם בתפקידו כראש אגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה. מכרז קריית ההדרכה נוהל על ידי תא"ל מהרן פרוזנפר אשר שירת בתפקיד היועץ הכספי לרמטכ"ל וראש אגף התקציבים של משרד הביטחון במקביל להיותו יו"ר ועדת ההיגוי למעבר יחידות צה"ל לנגב בשיטת "בנה-הפעל-העבר" (BOT) וכן יו"ר ועדת המכרזים של עיר הבה"דים. כתיבת הפרוגרמה והאפיון נעשתה על ידי מנהלת ההקמה בראשותו של סא"ל (מיל') שלום אלפסי אשר ליוותה את ההקמה עד אכלוס המחנה בראשוני חייליה. מכרז קריית ההדרכה היה הבסיס ליתר מכרזי ה-BOT במשרד הביטחון וכלל חידושים משמעותיים ביחס למכרזי BOT אחרים שבוצעו במדינה. החדשנות במכרז כללה ניהול דיאלוג תכנוני עם כל המציעים בתוך התהליך המכרזי כך שכל קבוצת מציעים יכלה להציע תכנון אחר/שונה מהתכנון המקורי של צה"ל ומשרד הביטחון. בנוסף, לראשונה בישראל בוצעה סגירה פיננסית מלאה על ידי 2 הקבוצות שהגיעו להליך התימחור הסופי, בטרם הכרזה על הזוכה. כל זאת בלוח זמנים מוגדר מראש של 180 ימים. שפיר הנדסה ותעשייה הגישה הצעה עם סגירה פיננסית מלאה בליווי בנק לאומי. "קבוצת מנרב, הגישה הצעה עם סגירה פיננסית מלאה בליווי בנק הפועלים. לאחר תהליך מכרזי קצר במיוחד במונחים של פרויקטי שותפות ציבורית-פרטית/"בנה-הפעל-העבר" בישראל, נבחרה בפברואר 2012 קבוצת "מבט לנגב" כזכיין שיתכנן, יממן, יקים, יתפעל ויתחזק את עיר הבה"דים לתקופה של 25 שנה. "מבט לנגב" היא קונסורציום שמורכב מהחברות "קבוצת מנרב", אלקטרה ורד בינת. בשלב מאוחר יותר רכשה קרן נוי מניות מהחברה.

בפרויקט עיר הבה"דים בוצעה לראשונה בישראל תהליך של סגירה פיננסית כחלק מההליך המכרזי. המודל החדשני של סגירה פיננסית מלאה בטרם הכרזה על הזוכה בוצע בהמשך גם בפרויקט התקשוב ובהמשך אומץ על ידי החשב הכללי במסגרת מתקן ההתפלה שורק 2.

 קריית התקשוב 

קריית התקשוב הוא פרויקט להקמת בסיס תקשוב גדול, בסמיכות לאוניברסיטת בן-גוריון שבבאר שבע. לבסיס החדש יועברו היחידות הטכנולוגיות של אגף התקשוב וההגנה בסב"ר ויחידת אופק של חיל האוויר. כמו כן יוקם במקום גם מטה פיקוד הדרום אשר יפונה מבית הסראייה בעיר העתיקה של באר שבע.

החלטת ממשלה 3161 קבעה כי לטובת מהלך זה יוקצו שבעה מיליארד ש"ח. בשנת 2012 מונה אילן לוין, לשעבר הממונה על השכר באוצר לעמוד בראשות ועדת המכרזים הייעודית שהוקמה לטובת מימוש הפרויקט בשיטת בנה-הפעל-העבר. ביולי 2013 עם פרסום מסמכי המיון המוקדם (PQ) החל התהליך המכרזי לבחירת הזכיין שיתכנן, יממן, יקים ויתפעל את הפרויקט לתקופת זמן ארוכה. בנובמבר 2018 נחתם הסכם בנייה עם הזכיין, שותפות של שתי חברות: שיכון ובינוי ואפי נכסים.

בצמוד לקריית התקשוב, בפארק גב ים נגב הוקם הבסיס החדש של בית הספר למקצועות המחשב (בסמ"ח), הבסיס נחנך באוגוסט 2022.

 בסיס ההכשרות הטרום צבאיות של אגף המודיעין 
ממוזער|בסיס ההכשרות הטרום צבאיות למודיעין ולסייבר של אגף המודיעין בשכונת רמות בבאר שבע, 2022
בספטמבר 2022 נחנך בסיס ההכשרות החדש למודיעין ולסייבר של אגף המודיעין בקמפוס שהוקם בשכונת רמות שבבאר שבע. בבסיס לומדים למעלה מ-1,000 חניכי וחניכות קורסי ההכשרה הקדם צבאיים של אגף המודיעין, שעד חניכת הבסיס הוכשרו בדרך כלל בבסיסי אגף המודיעין בגוש דן. לצד הבסיס הוקם מבנה משותף לאגף המודיעין ולעיריית באר שבע, שם פועלים פרויקטים קהילתיים בשותפות של אגף המודיעין עם תושבי האזור. הבסיס נמצא סמוך לקריית התקשוב.

 קריית מודיעין 

בסיס נוסף שמתוכנן להקים באזור באר שבע הוא קריית המודיעין, בסיס אגף המודיעין בשטח של 2,000 דונם, מהם 300 דונם בנויים, ממערב למחלף שוקת, בסמוך לעומר, כרמית ומיתר. לבסיס יעברו יחידות מודיעין שונות מאזור גוש דן. הבסיס יאוכלס על ידי 10,000 חיילי אמ"ן וקציניו, ובמעבר אליו יתפנה שטח של 236 דונם בגוש דן. הבניה תהיה בשיטת בנה-הפעל-העבר.

ב-13 ביולי 2020 הודיע משרד הביטחון כי חברת שיכון ובינוי זכתה במכרז לתכנון, הקמה, מימון ותפעול של קריית המודיעין. התעשייה האווירית (מפעל מלמ של חטיבת מערכות, טילים וחלל וחברת TSG), כקבלן המשנה של שיכון ובינוי, תספק את הקמה ותפעול שירותי התקשוב, הכולל חוות שרתים ומערך סייבר.

 אופק רחב 
פרויקט אופק רחב הוא פרויקט של משרד להקמת מחנה רב-זרועי במחנה רחבעם ברמלה. במחנה יוקם הבקו"ם החדש שיועתק ממחנה דורי ומפקדת זרוע היבשה. מלבד זאת הבסיס צפוי לשמש כבסיסם של יחידות אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה ושל אגף כוח האדם. הבסיס ישתרע על שטח של כ-360 דונמים וצפוי לקלוט כ-9,000 משרתים.

במרץ 2023 חתם משרד הביטחון על הסכם עם חברת שיכון ובינוי להקמת הבסיס. ההסכם עם הזכיין כולל מימון, תכנון, הקמה ותפעול של הבסיס לתקופה של 25 שנים מחתימתו.

 פעולות תומכות 
על מנת לעזור לאנשי הקבע במעברם למגורים בנגב, הוקמה תוכנית סבסוד עלויות הבנייה וקניית הקרקעות בנגב לאנשי הקבע, והוקמו פרויקטי דיור אשר ישווקו לאנשי הקבע באזור הדרום.

רשימת מחנות פעילים שיפונו 
לפי החלטת הממשלה מאפריל 2011, יפונו מחנות הבאים:

 מתחמים שפונו או פונו חלקית 
 בית הספר לנ"מ 833 – הועבר ב־1993 מהרצליה למשאבי שדה. במחנה הוקמה אוניברסיטת רייכמן. ()
 בסיס חיל האוויר לוד (בח"א 27) – היה החלוץ בצה"ל בירידה לנגב השטח שפוּנה לפי גרסאות שונות במדיה: 1500–508 דונם ()
 קסטינה (המתחם הלא מאויש ליד קריית מלאכי) (377 דונם) ()
 מתחם שרונה בקריה ()
 מחנה הדלקים באשדוד – 83 דונם ()
 מתחמים קרן הקריה וכנרית (בצפון מזרח הקריה בתל אביב) – 47 דונמים ()
 מחנה פלנורד (ברמת אלמוגי בחיפה) – 30 דונמים ()
 מחנה סירקין – 2,132 דונם ()
 מחנה הדלקים בנשר – 36 דונם ()
 מחנה שדה דב (כנף 15) – 756 דונם ()
 בסיס מפקדת מחוז מרכז של פיקוד העורף בנס ציונה – 40 דונם ()
 כל מחנה צריפין – 3,700 דונם ( חלקית - פונו כ-1,700 דונם), צפוי להתפנות לחלוטין בשתי פעימות: הראשונה ב-2026 והשנייה בדצמבר 2028. הפינוי כולל:
 מחנה של אגף התקשוב
מרפ"א מרכז
מפקדת מערך מגל ובית הספר לפיקוד
 יחידה של חיל האוויר
 מחנות טירה מזון וטירה תובלה (טירה 148) ליד טירת כרמל – 1,003 דונם ( חלקית)

 מתחמים שטרם פונו 
 מחנה מקלף ברמת גן – 66 דונם - צפוי להתפנות ב-2028
 מחנה דורי (תל־השומר) – 2,100 דונם - צפוי להתפנות בשתי פעימות: הראשונה ב-2026 והשנייה בדצמבר 2028. הפינוי כולל את בסיס המש"א.
 מחנה תל חיים (הגבעה, הורודצקי) בגבעתיים – 62 דונם
 מחנה דולפין ברמת אביב – 14 דונם
 מחנה תל ברוך (כיום הבסיס נטוש) – 11 דונם
 אגד מחנות גלילות – 570 דונם
 מחנה 80 – 272 דונם
 בח"א 21 ששטחה 1,010 דונם, תועתק ממקומו בחיפה לשני חלקים: קריה טכנולוגית בחצרים שבנגב שתקלוט את מרבית יחידות הבסיס ובית הספר להנדסאי תעופה (מסגרת השוחרים) בכרמיאל.
 חלק ממפקדת פיקוד העורף במחנה רחבעם ברמלה
 בסיס הציוד טירה בטירת כרמל
 בסיס מש"א חיפה

רשימת מחנות נטושים שפונו 
ברחבי הארץ היו מספר בסיסים נטושים שצה"ל העביר לידי רשות מקרקעי ישראל.
 מחנה ורד בבאר שבע – 16 דונם ()
 בסיס ימ"חים בקסטינה – 200 דונם ()
 בסיס מש"א בבית דגן – 93 דונם ()
 בסיס בינוי בראש פינה – 43 דונם ()

פרויקטים נוספים
ממוזער|הדמיה של פרויקט המכללות הצבאיות בעין כרם
ממוזער|כלא נווה צדק, מרץ 2021
במסגרת פינוי מחנות צה"ל מאזורי הביקוש קודמו תוכניות הנוספות שלא בהכרח יועברו לנגב:
 נווה צדק – במשטרה הצבאית פינו את שני בתי הכליאה הוותיקים, כלא ארבע בצריפין וכלא שש הסמוך לעתלית, לטובת כלא צבאי מרכזי חדש אשר נחנך באפריל 2021 במחנה גור ().
 מרכז ההספקה המטכ"לי – פרויקט שהביא למיזוגם של מרכזי אט"ל והפיכתם למרכז הספקה חדיש וטכנולוגי בשלושה מרחבים (מרכז, דרום וצפון) ().
 המכללות הצבאיות - העתקת המכללות ממתחם גלילות לאזור הסמוך לעין כרם בירושלים.
 העתקת מש"אות לצפון – העברת מש"אות מתל השומר, צריפין וחיפה (241 דונם) לשני בסיסים בצפון: "עמוס" ו"ציפורית".
 העתקת תע"ש מרמת השרון לרמת בקע.
 גלי צה"ל – בניית תחנת שידור חדשה לגלי צה"ל בירושלים.
 צמצום בסיס אילת מ-103 דונם ל-52 דונם לטובת פיתוח אילת. במקביל ייבנה בסיס חדש ומודרני על שטח מצומצם, שיתאים לצורכי חיל הים ( חלקית)
 צמצום חלקו הצפוני של מטווח 24 לטובת פיתוח ראשון לציון.

 הרחבת בסיסים קיימים לטובת המחנות המועברים 
5 מחנות צה"ל יחודשו ויורחבו לטובת קליטת יחידות רבות היוצאות מבסיסים במרכז. המחנות הישנים, שהוקמו בתקופת המנדט הבריטי יעברו שיפוץ מאסיבי הכולל הריסת צריפים ישנים והחלפתם במבנים חדשים.
 מחנה ביל"ו – ליד רחובות, קלט יחידות שיצאו ממחנה סירקין ()
 מחנה ג'וליס – קלט את בית הספר לפיקוד ושליטה ()
 מחנה שורה – בסיס של חיל הטכנולוגיה והאחזקה ליד מצליח, קולט יחידות מתל השומר וצריפין ( חלקית)
 מחנה גדעונים – ליד צריפין, קולט יחידות טכנולוגיות ()
 מחנה עמוס – ליד עפולה, קלט את גדוד אבירי הצפון של מרכז ההובלה ()

 לקריאה נוספת 
 מירב אהרון גוטמן וחגית זמרוני, כיצד צבא כמנוע פיתוח אזורי מעצב את שוק הדיור בעיר פיתוח בתהליכי התחדשות?: ניתוח ולמידה של מקרה עיר הבה"דים - ירוחם בתלת מימד, הרצליה, המרכז הבינתחומי הרצליה, מכון גזית גלוב לחקר הנדל"ן, 2017.

 קישורים חיצוניים 






 מידע נוסף על צבר הפרויקטים באתר משרד הביטחון
 הזמנה להשתתף בהליך מיון מוקדם במסגרת מכרז של קמפוס התקשוב הטכנולוגי – כולל תיאור הפרויקט, יולי 2013. מאורכב בארכיון האינטרנט

 מעבר מחנות צה"ל לנגב, משרד הבינוי והשיכון, רשות מקרקעי ישראל



 הערות שוליים 

קטגוריה:בסיסי צה"ל
קטגוריה:בסיסי צה"ל בנגב
קטגוריה:ישראל: תכנון ובנייה
קטגוריה:ישראל: מיזמי ביטחון עתידיים