שתל שבבי אנושי

שתל שבבי אנושי הוא התקן מעגל חשמלי מורכב או תג RFID אשר עטוף בזכוכית ומושתל באופן תת־עורי בגוף האדם. שבבים תת-עוריים יכולים לשמש כאמצעי לאחסון מידע, הכולל זיהוי אישי, היסטוריה רפואית, טיפולים, אלרגיות ואמצעים ליצירת קשר. 

הניסוי המתועד הראשון של השתלת RFID תת־עורי בבן אדם התרחש ב-1998 על ידי המדען הבריטי קווין וורוויק. כחלק מהניסוי, השתל נועד לפתוח דלתות, להדליק אורות ולגרום לפלט מילולי בתוך המבנה. השתל ממוקם מאז במוזיאון המדע בלונדון.

שימושים נוכחיים
ב-2002, חברת VeriChip קיבלה אישור מה-FDA לשווק את ההתקן שלה בארצות הברית ע"פ כללים מנחים. מרגע קבלת האישור המעשי ב-2004, כ-80 בתי חולים ו-232 רופאים נבחרו להשתמש במערכת. 

על ידי השתלת שבב המכיל היסטוריה רפואית של הפציינט, בתי חולים ועובדיהם יכולים לשאוב מידע רפואי באופן מיידי, וללא תלות במיקום או במצב הפציינט. מפני שלא ניתן לאבד שבבים תת־עוריים, השימוש בהם יכול להוריד ו/או להעלות את הסיכויים לגנבת מידע. ניתן לצייד בתי מגורים וכלי רכב בסורקי שבבים תת־עוריים, ובכך להחליף את הצורך במפתחות. (על אף שהסורקים זקוקים למקור חשמל בכדי לתפקד).

במקסיקו, התקינו שבב תת־עורי בעובדי משרד המשפטים.

בעיות אפשריות

אם השבבים לא מוצפנים, הם עלולים להיות פגיעים באופן קיצוני לקריאה מסורקי צד-שלישי. על ידי סריקה חשאית, ניתן לדלות את כל המידע השמור על השבב, ובכך לשכפל אותו. דבר המאפשר ביצוע עבירה על החוק, כגון התחזות, או דליית פרטים אישיים (כמו מידע רפואי, מידע ביטוחי, וכדומה). על פי ה-FDA, השתלת שבב טומנת בתוכה מספר בעיות בריאותיות. פציינט יכול להגיב להשתלה בזיהום או באלרגיה. אף ייתכן שהשבב יושתל באופן שגוי. כמו כן, עלול השבב לנוע בתוך הגוף ולהגיע למקום אחר מזה שהוא יועד לו תחילה. השבב עלול להתקלקל, ובכך עלול המידע האגור בו לאבד. בעיות קשות אף יותר עלולות להיגרם אם השבב מגיב לשדה מגנטי חזק או מכשיר MRI. המגנט החזק בו משתמש מכשיר MRI עלול להשמיד את השבב ולגרום לכוויות רציניות, פנימיות וחיצוניות. סכנות אלו נדירות ביותר, וברוב המקרים הנבדקים לא חשו בכאבים. כמו כן, דגמים שונים ואופן ייצור השבב יכולים להשפיע על התוצאות.

שימושים עתידיים

באופן תאורטי, בעתיד יוכלו שבבים עם GPS לספק מעקב מדויק אחרי אנשים - הכולל מיקום, גובה, מהירות, וכיוון תנועה. יכולת זו תעזור לרשויות לאתר נעדרים או חשודים בפשע בקלות. VeriChip היא אחת מהחברות השוקדות על פיתוח שבב כזה. גם חברות מסחריות יוכלו ליהנות משבב כזה, על ידי מידור אוטומטי של עובדים, מעקב נוכחות ומיקום אשר צפויים לעזור במיקסום רווחים. יישום נוסף יכול להיות מעקב אחר אנשים הנגועים באיידס, כפי שהוצע על ידי ממשלת אינדונזיה.

סוגיות אתיות

השתלת שבב תת־עורי בבני אדם העלתה דיונים אתיים על ידי פורומים מדעיים מקצועיים, קבוצות אקדמיות, ארגונים לזכויות אדם, רשויות ממשלתיות וקבוצות דתיות. האגודה הרפואית האמריקאית דיווחה ב-2008 ששתל RFID תת־עורי עלול לפגוע בפרטיות מאחר שאין ביטחון שהמידע האגור בשבב יהיה ניתן להגנה, וכמו כן ששתל כזה כולל סיכונים רפואיים.

חקיקה

לאחר ויסקונסין ודקוטה הצפונית, קליפורניה העבירה ב-2007 חוק האוסר על מעסיקים לאלץ עובדים להשתיל בהם RFID תת־עורי.

 קישורים חיצוניים 




הערות שוליים

קטגוריה:אמצעי זיהוי
קטגוריה:ננוטכנולוגיה