טייסת 109

טייסת 109, המכונה גם "טייסת העמק", היא טייסת התקיפה הוותיקה בחיל האוויר הישראלי. הטייסת הטיסה לאורך שנותיה חמישה סוגים שונים של מטוסי קרב ומפעילה כיום מטוסי F-16D ("ברק") דו-מושביים מבסיס רמת דוד.

 היסטוריה 
 הקמת הטייסת 
הטייסת הוקמה בשנת 1951 בבסיס תל נוף על בסיס 3 מטוסים מבית הספר לטיסה. בראש צוות ההקמה הוצב דב ארליך ואילו למפקד הטייסת מונה דני שפירא. מקימי הטייסת השתלמו בבריטניה בהטסת מטוסי מוסקיטו, מטוסי בוכנה דו-מנועיים בעל טווח טיסה ארוך שהיו בשימוש הצי המלכותי הבריטי. בשנת 1952 קיבלה הטייסת 25 מטוסי מוסקיטו, התמקמה בבסיס חצור והפכה לטייסת התקיפה הראשונה של חיל האוויר. במקביל שימשו מטוסיה למשימות צילום ארוכות טווח. הטייסת החלה לבצע סיורים ימיים ולהחזיק בכוננות קבועה זוג מטוסים חמושים בתותח ומקלעים. במקביל למטוסי המוסקיטו, הטיסה הטייסת לתקופת מה, מטוסי הרווארד לצורך אימון מתקדם של טייסי קרב. בשנת 1956 הוצאו מטוסי המוסקיטו משירות, עקב ריבוי תקלות ותאונות.

 תקופת המיסטר 
בשנת 1956, אחרי הדממה קצרה, התמקמה הטייסת בבסיס רמת דוד, וצוידה ב-37 מטוסי סילון צרפתיים מסוג מיסטר. עם המעבר כונתה הטייסת "טייסת המיסטר הצפונית" והופקדה על שמירת שמי ישראל בחזית הצפון. עם הזמן נתקבע שמה כ"טייסת העמק" על שם עמק יזרעאל, בו ממוקם בסיס רמת דוד. בעשורים הראשונים לקיומה היו רבים מן הטייסים והנווטים בטייסת מבני הקיבוצים והמושבים בעמק יזרעאל. במבצע קדש הוטסו מטוסי הטייסת, ביחד עם שלוש טייסות קרב צרפתיות שפרסו לארץ, בידי צוותים צרפתיים.

ב-1964 הטייסת ביצעה תקיפה מבצעית ראשונה כאשר הפציצה כוחות סוריים בתל עזזיאת ובתל חמרה. במלחמת ששת הימים השתתפו מטוסי המיסטר של הטייסת במבצע מוקד – תקיפת שדות התעופה הערביים במהלך הפתיחה של המלחמה. לזכות הטייסת נזקפו גם שתי הפלות של מטוסי מיג 17 מצריים באמצעות תותחים ביום הפתיחה של המלחמה, אך לטייסת אבדו שני מטוסים.

 תקופת הסקייהוק 
בדצמבר 1967 קלטה הטייסת את מטוסי ה-A-4 סקייהוק ("עיט"). במלחמת ההתשה פעלה הטייסת בגזרות ירדן, מצרים, סוריה ולבנון. במהלך מבצע רביב לתקיפת הכוחות המצריים בגדה המערבית של מפרץ סואץ נהרג טייס המילואים , לשעבר סגן מפקד הטייסת. במהלך המלחמה, במאי 1970, הפיל מפקד הטייסת עזרא דותן (בבן) שני מטוסי מיג 17 סוריים, האחד באש תותחי 30 מ"מ, והשני, באופן חריג, באמצעות רקטות אוויר-קרקע נגד טנקים. תקיפות הטייסת נמשכו עד הפסקת האש באוגוסט 1970.

במלחמת יום הכיפורים, תחת פיקודו של יצחק דוד, המשיכה הטייסת להטיס את מטוס הסקייהוק. עם פרוץ המלחמה, ומתוקף מיקומה הצפוני, הייתה 109 הטייסת הראשונה שזינקה לתקיפה ברמת הגולן. בתקיפה נפגע המוביל  והיה לחלל הראשון של חיל-האוויר במלחמה. עיקר משימותיה של הטייסת היו תקיפות סוללות טילי קרקע-אוויר, סיוע קרוב לכוחות היבשה, גיחות לוחמה אלקטרונית וגיחות תצפית. במסגרת זאת השתתפו מטוסי הטייסת במבצע תגר, מבצע דוגמן, ובתקיפת גשרי הצליחה המצריים בגזרת תעלת סואץ. מטוסי הסקייהוק היו בעלי מהירות נמוכה וללא אמצעי לוחמה אלקטרונית, ולכן סבלו מאבדות קשות במלחמה מאש נ"מ וטילי קרקע-אוויר. במלחמה איבדה טייסת העמק 7 טייסים ו-16 מטוסים מתוך ה-26 שעמדו לרשותה בתחילת הקרבות, אך המשיכה בתפקוד מלא עד למהלכים האחרונים של המלחמה בהם תקפה את הכוחות הסוריים בחרמון.

 תקופת הכפיר 
בין השנים 1977 ו-1985 הטיסה הטייסת מטוסי כפיר, בתחילה מדגם C-1. יעוד מטוסי הכפיר היה משימות אוויר-קרקע בלבד, והחל בנובמבר 1977 הרבו בתקיפות בדרום לבנון והשתתפו במבצע ליטני. משנת 1981 החלה הטייסת להפעיל מטוסי כפיר מדגם C-2. מטוסי תקיפה אלה השתתפו במלחמת לבנון הראשונה, ובכלל זה במטסים המאוחרים של מבצע ערצב-19 ובמצור על ביירות. עם הוצאת הכפירים משירות בשנת 1985 נכנסה הטייסת להדממה.

 הקמה מחדש כטייסת F-16 
ממוזער|250px|מטוס F-16D (ברק) של טייסת 109 בעת אימון באיטליה בשנת 2011
בשנת 1991 הוקמה טייסת 109 מחדש כשהיא מצוידת במטוסי F-16D (ברק) דו-מושביים ומתמחה בהפעלת חימוש אוויר-קרקע מדויק ובתקיפה בתנאי אל-ראות. בראש צוות ההקמה הוצב אליעזר שקדי שמונה למפקד הטייסת. בשנת 1994 נקלטה בטייסת מערכת ה-LANTIRN המאפשרת תקיפות מדויקות בלילה ובתנאי ראות נמוכה. בשנת 1999, החלה הטייסת להשתמש גם במערכת משופרת לרכישת מטרות ולהנחיית חימוש בשם "לייטנינג". מערכת זו, מתוצרת רפא"ל, מצוידת בחיישן תת-אדום לאיתור מטרות בלילה, במערכת CCD לאיתור מטרות ביום, ביכולות הכוונת חימוש מונחה לייזר ו-GPS, ובתצוגה עילית.
בעקבות התקנת מערכות אלו החל פיקוד חיל האוויר להטיל את מרב משימות התקיפה בלבנון על הטייסת ולקראת נסיגת ישראל מרצועת הביטחון בדרום לבנון, היא ביצעה יותר גיחות הפצצה מכל טייסת ישראלית אחרת. בשנת 1998 קלטה הטייסת את נווטת הקרב הראשונה בחיל האוויר הישראלי.

במלחמת לבנון השנייה השתתפה הטייסת בהשמדת משגרי הטילים ארוכי הטווח של חזבאללה בלבנון והפילה כטב"ם מסוג אבאביל של החזבאללה בשדות כברי.
במהלך מבצע עופרת יצוקה השתתפה הטייסת במשימות לתקיפת מטרות חמאס, מנהרות, אתרי ייצור אמל"ח, אתרי אחסנה, כמו גם בציד משגרים, תקיפת משגרים מוטמנים, סיוע לכוחות היבשה, ומשימות צילום.

בדצמבר 2018, קיבלה הטייסת את פרס הרמטכ"ל ליחידות המצטיינות של אותה שנה.

ב-2 ביולי 2022, בשעה 15:00, מטוס F-16D מהטייסת הפיל כטב"ם של חזבאללה, שטס לכיוון אסדת הגז "כריש" במים הכלכליים של ישראל סמוך לגבול ישראל–לבנון הימי.

 סמל הטייסת 
בשל ייעודה של הטייסת נקבע סמלה כעיט נושא פצצה. מוטיב העיט נשמר לאורך השנים, אך הפצצה הוחלפה מאוחר יותר בסהר הנשבר על ידי העיט, הרומז ליכולת תקיפה ארוכת טווח ברחבי הסהר הפורה ומדינות ערב. העיט עוצב על פי הסמליל של בירה נשר .

 סמלי הטייסת בעבר 

 מפקדי הטייסת 

שםתקופת כהונההערות דני שפירא     מקים הטייסתשעיה גזית   אוקטובר 1952 – פברואר 1953  אלי איל (פיינגרש)  פברואר 1953 – אוגוסט 1953  שעיה גזית  אוגוסט 1953–1954  יעקב שלמון (סלומון)  1954    1954–1955יחזקאל סומך  ספטמבר 1955 – 1956  מפקדה במלחמת סיני מנחם בר  דצמבר 1956–1957  מפקדה הראשון בעידן המיסטר שמואל שפר   1957–1960  אמנון הלבני  1960–1963  דוד עברי  1963–1964   לימים מפקד חיל האוויר   1964–1968  מפקד הטייסת במלחמת ששת הימים עזרא דותן (בבן)  1968–1971  מפקד הטייסת במלחמת ההתשה אמנון ארד (פקטורי)  1971–1972  יורם אגמון   1972–1973  יצחק דוד  1973–1975  מפקד הטייסת במלחמת יום הכיפורים אורי גיל  1975–1978 עמוס בר  1978–1979 יוסי לביא  1979–1981  דני סחף  1981–1983  מפקד הטייסת במלחמת לבנון הראשונה גדעון אילת  1983–1985  עד להדממת הטייסת בשנת 1985 אליעזר שקדי  1991–1993  מקים הטייסת המחודשת. לימים מפקד חיל האוויר אביב תמיר  1993–1995  רונן דן  1995–1997  אבי יעקבי (ג'ק)  1997–1999  חגי טופולנסקי  1999–2001  לימים ראש אגף כוח אדם רמי בן אפרים  2001–2003  רונן שמחי  2003–2005  ניר ברקן  2005–2007  מלחמת לבנון השנייה אבשלום עמוסי  2007–2009  סא"ל ישי שלח 2009–2011  סא"ל נטע  2011–2013  מתן כהנא  2013–2015  מבצע צוק איתן תומר דגני  2015–2017 סא"ל ל' 2017–2019 סא"ל נ'  2019–2021 סא״ל ג’  2021–2023 סא"ל ב'  2023–2025  מפקד הטייסת במלחמת חרבות ברזל ובמבצע עם כלביאסא"ל א'  2025–הווה 

 הנצחה 
שמאל|ממוזער|250px|עמק יזרעאל ממצפור טייסת העמק שעל הכרמל. פסי האבן מדמים את מסלולי הטיסה של בסיס רמת דוד הנראה ברקע
מצפור טייסת העמק הוקם על דרך נוף כרמל, מעט צפונית לקרן הכרמל, לזכר שני אנשי הטייסת, סרן  ורס"ן , שמטוסם התרסק בשעת אימון במימי הים התיכון. המצפור צופה על עמק יזרעאל מכיוון דרום מערב.

 קישורים חיצוניים 




 חגי גלבוע, , בטאון חיל האוויר, גיליון 139
 רן רוזנברג, , בטאון חיל האוויר, גיליון 145
רן לוי, אל הגהנום ובחזרה – טייסת העמק במלחמת יום הכיפורים, חלק א' וחלק ב', באתר עושים היסטוריה


 טייסת העמק, באתר "מרחב אווירי"
 טייסת 109, באתר "מרקיע שחקים"

 הערות שוליים 

1- 008
109
קטגוריה:בסיס רמת דוד