אלכסנדרי זוסלין הכהן

הרב אלכסנדרי זוסלין הכהן (Süsskind; נודע בראשי תיבות מהרז"ךאין לבלבל עם רבי זלמן כ"ץ, שכונה גם הוא מהרז"ך., רז"ך או מהרא"ך; נהרג בשנת ה'ק"ט, 1349), מחבר ספר "האגודה", היה מחשובי הרבנים באשכנז במחצית הראשונה של המאה ה־14.

 ביוגרפיה 

 מקומו 
היו שהציעו שנולד בארפורטהוצע שסבו הוא ר' זוסלין כהן שנזכר בתשובת מהר"ם בדפוס פראג, סימן תתקלד (קהילות אשכנז ובתי דיניהן מהמאה הי"ב עד סוף המאה הט"ו, עמ' 154), אך מעיון בכתבי היד של התשובה שם נראה ששמו של הרב הנזכר שם הוא "הרב יוזקיש מערפורט", ולכן בטלה ההשערה., אך הדבר לא הוכח. חי בוורמס ובפרנקפורטכך כותב המהדיר הראשון, ר' יוסף כ"ץ, בהקדמתו לספר. ואולי גם במיינץבאגודה על ביצה, ד, מח מעיד ר' אלכסנדר על מנהג מגנצא וקולוניא על בנוגע להבדלה במוצאי יו"ט שחל להיות בשבת. בקולוניא ידוע ששימש כרב, ונראה שחי גם במגנצא., ושימש כרב בקלןראה להלן.. לבסוף הגיע לארפורט, ושם נהרג בפרעותראה את הקינה על מותו להלן. השבחים המופלגים מתאימים למי שהיה הרב הגדול בדורו..

 רבותיו 
ר' אלכסנדר מזכיר את מוריו בכינוי "רבותיי" במקומות רבים בספרוראו למשל - אגודה על שבת, ד, עה, או על עירובין, א, ח.. כשהיה בקלוני"א (ושימש בה כרב) הפנה שאלה לרבותיו "בגליל העליון" (דרום הריין)אגודה על מסכת יומא, א, א., ויש מקום לשער שמדובר ברבותיו שבפרנקופרט, במיינץ או בוורמס (קלן נחשבה כחלק מ"גליל התחתון")מנהגי מהרי"ל, הלכות נישואין. מהר"י וייל קובע את הגבול בין "גליל עליון" ל"גליל תחתון" בקובלנץ (שו"ת מהר"י וייל, קיג).. 

פעם אחת בספרו מוזכר שראה מעשה שעשה "מוהר"ר יצחק הלוי ז"ל"אגודה על שבת, סימן ו.. ייתכן שהוא ר' יצחק בן יהודה הלוי, בעל ספר "פענח רזא", וייתכן שמדובר בר' יצחק מדורא, ממנו הוא מביא עוד שמועה ששמע (בלא ברכת המתים). ר' יצחק זה נשא את ביתו של ר' יקר ב"ר שמואל בקלן, ומכאן ששהה בה, וייתכן ששם למד אצלו ר' אלכסנדר.

באגודה לעירובין, סימן צ, מוזכר פסק ששלח הרב בונפ"ט שמוזכר בברכת המתים. נראה שהיה רבו או חברו.

 תלמידיו 
גדול תלמידיו הוא מהר"ם הלוי מוינה שלמד אצלו ומביא ממנו פסקים ומנהגיםשלמה שפיצר, "מהר"ם הלוי מוינה ופסקיו", סיני פד א-ב (תשל"ט), עמ' לז–מו.. גדול הדור בין מותו לבין עלייתו של תלמידו זה, היה ר' יצחק הלוי "אסיר תקווה"אלחנן ריינר, בין אשכנז לירושלים - חכמים אשכנזים בירושלים אחרי המוות השחור, שלם-מחקרים בתולדות ארץ-ישראל וישובה היהודי [ג].. בנוסף, ר' אברהם מזונשיין, מחבר ספר "תיקון תפילין" כותב בהקדמתו שאחד ממוריו הוא "ר' זוסלן", שייתכן כי הוא ר' אלכסנדר. מצד שני, מוריו האחרים של ר' אברהם מזונשיין היו מהר"ם מרוטנבורג (שנפטר ב-1293) ורבנו פרץ מקורביל (שנפטר באזור 1299), כך שסדר הזמנים לא מתאים.

בספרו מוזכר בן אחד שלו (אגודה על יומא, פרק ח).

כתביו

 ספר אגודה 

ר' אלכסנדר התפרסם בעקבות חיבורו 'ספר אגודה' שבו הוא מסכם את המסקנה ההלכתית של כל סוגיה בתלמוד, כולל סוגיות העוסקות בדיני טומאה וטהרה, קדשים והלכות זרעים – סיכום הלכתי שנחשב כנדיר לחכמי ישראל בזמן ההוא.

ר' אלכסנדר כתב את ספרו אחרי מות מהר"ם מרוטנבורגמהר"ם מוזכר רק בתוספת ברכת המתים לאורך כל הספר., אבל קודם גזירות ק"טשו"ת מהר"י וייל סימן קמו (נולד כ30 שנה אחרי מות ר' אלכסנדרי).

ספר האגודה נועד להיות ספר הלכתי פרקטי, בדומה לספרו של הרא"ש, אבל הספר תמציתי יותר והמחבר מקצר ומשמיט את המשא ומתן התלמודי. הספר הוא בין הספרים הבודדים שנכתבו בזמנו שכללו הלכות שאינן נוגעות לזמן הגלות, כגון הלכות קרבנות ומצוות התלויות בארץ.

מנהגו הוא להביא קטעים מרכזיים מהגמרא בסוגיה, להוסיף עליה את פירוש רש"י הנוגע לפסיקת ההלכה, וכן קטעים מהרי"ף ומהמרדכי. רוב החכמים המוזכרים במפורש בשמם הם מבעלי התוספות, ובמיוחד נזכרים ר"ת, ר"י ומהר"ם מרוטנבורג, המכונה "הר"מ ז"ל".

ראשון המצטטים את ספרו הוא ר' ישראל מקרימז, בספרו הגהות אשרי, לפני 1353.הגהות אשרי לעירובין, א, י. לגבי תיארוך זמן כתיבת ההגהות - פסקי רבינו אשר - מגילה, ירושלים תשנ"ט, עמ' 19.

 תשובות ומנהגים 
נראה שתשובה שלו הובאה בשו"ת ר' ישראל ברונא, סימן רנג. גם תלמידו מהר"ם מוינה מביא כמה ממנהגיו.

 מותו 
ר' אלכסנדר נהרג בפרעות שהתחוללו בימי המוות השחור, ונספה יחד עם עוד כ־3,000 יהודים בשריפה בטבח ארפורט בשנת 1349 בפרעות שהתרחשו בזמן מגפת המוות השחורAbraham David, “Jewish Sages in Medieval Erfurt,” Judaica, vol. 70, no. 2-3 (2014): 121-138. ר' ישראל ברבי יואל מארפורט, שניצל מן ההריגה, כתב קינה על האירוע, בשם: "ציון אֲרַיַוֵךְ בכי" ובה מוזכר ר' אלכסנדר זוסלין:

לעומת זאת, יש חולקים וסוברים כי לא נהרג על קידוש השם, וטענתם שרבנים בדורות שאחריו (כמו המהרי"ל וחבריו) אינם מזכירים אותו בתיאור "הקדוש" כפי מנהגם להזכיר אנשים שמתו על קידוש השם.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני אשכנז
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה: ראשונים
קטגוריה:פרנקפורט: רבנים
קטגוריה:הרוגי שרפות
קטגוריה:נספים בפרעות
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-14
קטגוריה:נפטרים ב-1349