אור כשדים

אוּר כַּשְׂדִּים היא עיר מקראית במזרח הקדום; היא מופיעה בסיפורי האבות, אולם בעוד שהעיר אור השומרית היא אכן עיר קדומה מאד, הרי הכשדים הגיעו לסביבתה רק במאה ה-9 לפנה"ס,נדב נאמן, פרשת 'כיבוש הארץ' בספר יהושע ובמציאות ההיסטורית. בתוך נדב נאמן וישראל פינקלשטיין (עורכים), מנוודות למלוכה: היבטים ארכאולוגיים והיסטוריים על ראשית ישראל, מוגש לפרופ' משה כוכבי במלאת לו שישים שנה מחבריו ותלמידיו, ירושלים, 1990, עמ' 287. כלומר בערך בימי המלכים עמרי ואחאב.

העיר מוזכרת בסיפורי התנ"ך ארבע פעמים. ספר היובלים מציין שאוּר כשדים הוקמה בשנת 1688 לבריאת העולם על ידי אוּר בן כשד, ככל הנראה מצאצאי ארפכשד, ומוסיף כי באותה שנה החל על כדור הארץ עידן המלחמות:  בספר בראשית, אוּר כשדים נרמזת כמקום לידתו של אברהם, כעיר הגדולה בשנער וכמרכז המסחרי של האזור כמו גם המרכז הפוליטי. יש החולקים על הסברה כי אברהם נולד באוּר כשדים, ובהם הרמב"ן, שטוען כי אברהם נולד בחרן. אוּר כשדים מוזכרת ב, בציטוט מספר בראשית.

על פי ספר בראשית, תרח, אביו של אברהם, השתקע בחרן לאחר שיצא מאוּר כַּשְׂדִּים. אברהם ואחיינו לוט נדדו מחרן לארץ כנען ואילו נחור אחיו נשאר בחרן. אברהם ראה בחרן את מולדתו, ולשם חזר עבד אברהם אליעזר, כדי לחפש אישה ליצחק ושם נשא יעקב את נשותיו לאה ורחל, בנות לבן, נכד נחור. לחרן ברח יעקב מפני עשו אחיו ושם נולדו ליעקב אחד-עשר מתוך שנים-עשר בניו שהיו לראשי שבטי ישראל.

זיהוי אוּר כשדים כיום
זיהויה הוודאי של העיר שנוי במחלוקת, אולם מקובל בקרב גורמים מדעיים לזהותה עם אור השומרית. בקרב גורמים דתיים קיימות השערות אחרות, קרובות יותר לארם נהריים, כמו אורפה (דרום טורקיה), ארך (דרום עיראק), אוררטו (מזרח טורקיה) או אורקש (צפון מזרח סוריה).

 אור השומרית 

הארכאולוג סר לנרד וולי, שביצע חפירות באתר העיר השומרית אור (מרכז עיראק) שיער בשנת 1927 כי ייתכן ומדובר באור כשדים המקראית. אור הייתה עיר חשובה בשומר ולאחר מכן באכד וחורבותיה נמצאים בתל אל-מקיר. במקור שכנה אור על גדות תעלה מלאכותית המחוברת לנהר פרת אך מחמת השינויים באפיק הנהר, הוא זורם היום במרחק של כ-20 קילומטר משם. "אור" היא "עיר" בשפה השומרית, ולפי המסורת השומרית נוסדה עוד לפני המבול, שמופיע גם בכתבים השומריים העתיקים. לפי פרשנות זו, התווספה לשם העיר המילה "כשדים" מאחר שבשלב מאוחר הם התיישבו שם.

פרשנות זאת התקבעה בהרבה מקורות כגרסה המועדפת לזיהוי אור כשדים, אך קיימות לה גם הרבה השגות מהצד הדתי.

בפרשנות זאת המילה כשדים מתייחסת לכלדיים, שהתיישבו שם בערך במאה ה-10 לפנה"ס, הרבה אחרי שהעיר ירדה מגדולתה.
בצפון הסהר הפורה
300px|ממוזער|שמאל|אתר "ברכת אברהם", בסמוך לעיר אורפה (דרום טורקיה)
לפי מסורת אסלאמית ויהודית מזהים את אתר לידתו של אברהם בעיר אורפה בדרום טורקיה של היום ואת העיר אורפה עצמה כאור כשדים. העיר אורפה נמצאת סמוך יחסית לשרידי העיר המקראית חרן, מה שמסביר ביתר קלות את מסלול מסעו של אברהם לארץ כנען, מאשר אתרים אפשריים בדרום ארם נהריים. ברכת אברהם בסמוך לאורפה כוללת מסגד גדול, לשם עולים לרגל מזה מאות שנים – כבר במאה ה-17 המקום מתועד בידי מקורות מערביים. המסגד הגדול של אורפה נבנה בשנת 1170 על הריסות כנסייה שהערבים כינו "הכנסייה האדומה" והוקמה, כנראה, על גבי שרידים רומיים. מסורת מקומית מזהה את הבאר במסגד אברהם גם כבאר שבה הושלכה המגבת של ישו.

פרשנות אחרת מזהה את אור כשדים המקראית עם העיר אורקש השוכנת מזרחית צפונית לעיר חרן, אליה הגיע תרח ובני משפחתו בדרכם לכנען. זיהוי זה מתאים יותר למסלול מסעם של משפחת תרח ואברהם, וגם מבחינה אטימולוגית, בעוד הביטוי "אור" אין משמעו אלא "עיר". ביסוס נוסף לזיהוי זה ניתן בזיהוים של יישובים נוספים במרחב גבול סוריה-טורקיה כיום, בעלי שמות המזכירים את אבותיו של אברהם ומוערכים כאפונים של דמויות היסטוריות:
 שרוג – אביו של נחור, סב תרח וסבא רבא של אברהם, מזוהה עם היישוב סרוגי (serugi), כ-50 ק"מ מערבית לעיר חרן, כיום בשטח טורקיה.
 נחור – סבו של אברהם, המזוהה עם היישוב Til-Nahiri או Nahuru. יישוב זה אוזכר בתעודות אשוריות במאה ה-13 לפנה"ס ובמאה השביעית לפנה"ס ומיקומו מוערך באזור מערבית לחלקו הצפוני של נהר חבור – בין אורקש לחרן.
 תרח – אביו של אברהם, מזוהה עם היישוב Til-Sha-Turahi, שזוהה כעיר ארמית בתעודה אשורית מתקופת שלמנאסר השלישי. גם מיקומה של עיר זו איננו ידוע במדויק, אולם מוערך שהוא באזור נהר בליח – מזרחית לחרן.
גם זיהויים האפשריים של שמות נוספים מספר בראשית בתעודות העיר אבלה, כגון Esau, Ebryum, ו-Isma-il, מחזקים את ההערכה שאזור זה, ולא דרום מסופוטמיה, הוא מקור משפחתו של אברהם.

יש המזהים את אור כשדים גם עם העיר אוררטו (כיום במזרח טורקיה).

בדרום הסהר הפורה
בנוסף לזיהוי עם אור השומרית, יש גם המזהים את אור כשדים עם מקומה של העיר ארך (עיראק המודרנית).

לקריאה נוספת
 נחום סוליאלי, משה ברכוז (עורכים), הערך: אור, אור כשדים, לכסיקון מקראי, א–ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה–1965, עמ' 27–28.


קישורים חיצוניים

ההיסטוריה של המזרח הקרוב העתיק
אור כשדים, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
 באתר "מסע"
אור כשדים: היכן מצויה מולדתו של אברהם? – מאמר של פרופ' גארי רנדסבורג בתרגום לעברית באתר התורה

הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:מסופוטמיה
קטגוריה:אתרי ספר בראשית