דוד לידא

רבי דוד לידא (ה'ש"צ, 1630 בקירוב – כ"ז בחשוון ה'תנ"ז, 1696) היה רבה של אוסטרוה, מגנצא, והקהילה האשכנזית באמסטרדם.

ביוגרפיה
נולד בעיר זוועלין שבווהלין, פולין (כיום באוקראינה), שם כיהן אביו רבי אריה ליב כאב"ד. הוא היה בן אחותו של רבי משה רבקש, מחבר הספר "באר הגולה", ותלמידו של רבי יהושע העשיל מקרקוב. הוא זכה לשם לידא על שם העיר לידא שהייתה העיר הראשונה שבה כיהן כרב בשנת ה'תל"א. כן שימש ברבנות בערים שוואל, אוסטרוה ומיינץ, והחל לשמש בשנת ה'ת"מ (1680) כרבה של הקהילה האשכנזית של אמסטרדם. שם הואשם בנטייה לשבתאות, ולאחר מכן גם בגנבות ספרותיות בספרו 'מגדול דוד', על מגילת רות, שעל פי הטענה מבוסס על ספר של הרב חיים הכהן מחלב.

בשנת ה'תמ"ב (1682) הודח הרב לידא ממשרתו. הוא שב לפולין, העלה את טענותיו בפני ועד ארבע ארצות, ואף הדפיסן בקונטרס שנתן לו את השם "באר עשק". טענותיו התקבלו בקרב חכמי פולין. הוא נסע לאמסטרדם ושם הצדיקוהו גם חכמי הספרדים. כתוצאה מכך שב לתפקידו בקהילה האשכנזית שם, אולם לאחר זמן קצר חזר שוב לפולין, שם נפטר ונקבר בלבוב.

האשמות בגנבה ספרותית
בהמשך להאשמות שעלו בימי חייו של הרב לידא, האשים אותו גם הרב יעקב עמדן שספרו "מגדול דוד" הוא גנבה ספרותית. גם החיד"א אישר שהספר נלקח מהרב חיים כהן, אך דן את הרב לידא לכף זכות וציין שרמז את שמו של המחבר האמיתי בהקדמה לספר, במילים "מקור חיים... כהנא רבא".

החוקר נחמיה בריל טען שגם ספרו הראשון של הרב לידא, ספר המוסר "דברי דוד", לא חובר על ידיו, אלא הועתק מתוך "ספר היראה" מאת רבי דוד מפאראביטש. מצדדי הרב לידא השיבו שב"דברי דוד" הודפס בלובלין בשנת ה'תל"א, ואילו "ספר היראה" הודפס בשנת ה'תפ"ד, 27 שנים לאחר פטירתו של הרב לידא. עוד הם טוענים שאין דמיון בין הספרים.

גם לגבי החיבור "עשרה הילולים" (פירוש לספר תהילים בקובץ "יד כל בו"), נטען כי הוא לקוח מפירושו של החוקר הנוצרי היינריך יעקב בסהויזן. אך ההנחה היא שהטעות נעשתה על ידי המוציאים לאור, ולא על ידי הרב לידא.

מספריו
רבי דוד לידא חיבר ספרים רבים, בהם ספרי הלכה וכן ספרי דרוש וקבלה.
 דברי דוד - מאמרי מוסר מחולקים לפי ימות השבוע, לובלין תל"א, 1671

  - דברי קבלה על מגילת רות, אמשטרדם ת"מ-תמ"א, 1680.
 שומר שבת - על הלכות שבת, הוצא לאור ב-1683.
 עיר דוד - חיבור על השולחן ערוך בתוספת דרושים על מאמרי חז"ל ומדרשים תמוהים, אמסטרדם תמ"ג, 1683.
 עיר מקלט - על תרי"ג מצוות, דיהרנפורט ת"ן, 1690.
 חלֻקי אבנים - חידושים על פירוש רש"י לתורה, פירדא תנ"ג, 1693 (מהדורה שנייה, פודגוז'ה תרנ"ח)
  - אוסף של 14 כתבים (כמניין י"ד) שחיבר. הוצא לאור לאחר פטירתו, פרנקפורט תפ"ז, 1727.

 הגהות על ספר תפוחי זהב (קצור ראשית חכמה) לר' יחיאל מילי.

לקריאה נוספת
 אברהם אבא אייזנער, תולדות הגאון ר' דוד לידא, הוצאת אדולף אייזנער, ברסלוי ה'תרצ"ח.


קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:יהודים מווהלין
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:רבנים הולנדים
קטגוריה:לידא: רבנים
קטגוריה:אוסטרוה: רבנים
קטגוריה:מגנצא: רבנים
קטגוריה:ילידי 1650
קטגוריה:נפטרים ב-1696