מגנטותרפיה

מגנטותרפיה (מוכרת גם כטיפול במגנטים או לעיתים ריפוי מגנטי) היא שיטת רפואה אלטרנטיבית (או "רפואה משלימה") אשר משתמשת בשדות מגנטיים סטטיים. העוסקים בשיטה טוענים כי חשיפת חלקים מסוימים בגוף לשדות מגנטוסטטיים באמצעות מגנטים גורמת להשפעות בריאותיות חיוביות. מגנטותרפיה נחשבת לשיטה פסאודו-מדעית - כלומר, מתיימרת להיות מדעית אך למעשה אינה מקובלת על הקהילה המדעית - בשל אי-סבירות פיזיקלית וביולוגית, ובשל היעדר ראיות מבוססות להשפעה על הבריאות. אף על פי שהמוגלובין, החלבון אשר נושא את החמצן בדם, הוא דיאמגנטי במקצת ולכן נדחה על ידי שדות דיפרנציאל מגנטיים, המגנטים המשמשים במגנטותרפיה חלשים, בסדרי גודל רבים, מכדי להיות בעלי השפעה ניתנת למדידה על זרימת הדם.

 תיאור השיטה 

במהלך טיפול במגנטותרפיה מופעלים על הגוף שדות מגנטיים המופקים ממכשירים אלקטרומגנטיים או ממגנטים תמידיים. העוסקים בשיטה מתיימרים לשפר את הבריאות או לטפל בבעיות בריאותיות באמצעות שדות מגנטיים אלה. התועלת הבריאותית עשויה להיות מפורשת, כגון ריפוי פצעים, או כללית יותר, למשל "הגברת האנרגיה" או ה"חיוניות". במקרה האחרון, לעיתים מתארים העוסקים בתחום חולשה כ"ליקוי בשדה המגנטי". חלק מהמטפלים טוענים כי ההשפעה משתנה בהתאם לכיוון המגנט.

תעשיית המגנטותרפיה המודרנית מגלגלת 300 מיליון דולר לשנה בארצות הברית ממכירה, לרוב עם הצהרה מפורשת בדבר תועלת בריאותית, של מוצרים כגון צמידים ותכשיטים מגנטיים; רצועות מגנטיות לפרק כף היד, לקרסול או לגב; מדרסים לנעליים; מזרנים ושמיכות מגנטיות; ואפילו מים אשר נטען כי הם "מוגנטו".

 מצב חוקי 

במדינות רבות ישנה הגבלה חוקית על שיווקם של טיפולים שונים בצירוף טענות שוא לגבי התועלת הבריאותית שלהם, אלא אם כן אומתו כל הטענות באופן מדעי. בארצות הברית, לדוגמה, מנהל המזון והתרופות האמריקאי אוסר על שיווק מוצרי מגנטותרפיה הנושאים טענות ליעילות רפואיות, משום שטענות אלה הן בלתי-מבוססות.

 יעילות 

בשנים האחרונות נערכו מספר מחקרים אשר ביקשו למצוא האם יש לשדות מגנטיים סטטיים תועלת בריאותית. מחקרים בלתי-מוטים במגנטותרפיה הם בעייתיים, משום שגם החוקרים וגם המטופלים יכולים לגלות מגנטים בקלות - לדוגמה, באמצעות הכוח שהם מפעילים על עצמים המכילים ברזל. מסיבה זו, קשה לערוך מחקרים בעלי סמיות כפולה, בהם החוקרים והנחקרים אינם יודעים מי מקבל את הטיפול עם מגנט אמיתי ומי לא. מחקרים בהם הסמיות אינה מושלמת או אינה מספיקה נוטים להגזים בתוצאות הטיפול, בשל אפקט הפלצבו, במיוחד כאשר ההשפעות הן קטנות.
 מחקר על בני אדם ובו שדות מגנטיים בעוצמה של עד 1 טסלה לא מצא שום השפעה על זרימת דם מקומית.
 מחקר אשר בחן השפעות של מגנטותרפיה על כאבים בשל תסמונת מנהרת שורש כף היד וכאב כרוני בגב התחתון לא מצא שום תועלת בריאותית בהשוואה לפלצבו.
 סקירה שבוצעה ב-2003 בספריית קוקרן, אשר בחנה טיפולים לתסמונת מנהרת שורש כף היד, לא מצאה שום שיפור בסימפטומים לאחר טיפול במגנטותרפיה בהשוואה לפלצבו או לקבוצת הביקורת.
 מחקר אקראי בעל סמיות כפולה ובשילוב פלצבו של 101 מבוגרים אשר אובחנו עם כאבים בעקב כף הרגל, אשר בוצע ב-2003, לא מצא שום הבדל משמעותי בין שימוש במגנטים אמיתיים לבין מגנטים מזויפים.
 מחקר אקראי בשילוב קבוצת ביקורת מצא השפעה, משמעותית מבחינה סטטיסטית, בשימוש בצמידים לא מגנטיים ובעלי מיגנוט חלש - בקבוצת הביקורת - מול מגנטים חזקים בקבוצה השנייה, בטיפול בכאבים מדלקת מפרקים ניוונית של הירך והברך. החוקרים לא הצליחו להסיק באופן חד-משמעי אם התגובה הייתה כתוצאה מאפקט הפלצבו או לא.
 מחקר שנערך ב-2007 העלה השערה כי השימוש בשדות מגנטיים סטטיים בעוצמה 10 או 70, אך לא 400, מיקרו-טסלה (מיליונית הטסלה) הפחיתה היווצרות בצקת שנגרמה כתוצאה מהיסטמין בחולדות.

 ביקורת 

דו"ח מ-2002 של הקרן הלאומית למדע (NSF) של ארצות הברית, אשר עסק בעמדה הציבורית כלפי המדע ובמידת הבנתו, ציין כי מגנטותרפיה היא "בכלל לא מדעית". מספר משווקים טוענים טענות בלתי-מבוססות לגבי מגנטותרפיה המשתמשים בשפה פסאודו-מדעית ו"ניו-אייג'ית". טענות כאלה אינן נתמכות בתוצאות של מחקרים מדעיים וקליניים. ביקורות נוספות הן:
 המגנטים המשמשים במגנטותרפיה מפיקים שדה מגנטי שהוא חלש מכדי להשפיע השפעה כלשהי על רקמות שרירים, עצמות, כלי דם או איברי גוף כלשהם.
 חלק מהיצרנים טוענים כי מגנטים עוזרים לזרימת הדם באמצעות פעולה על הברזל בהמוגלובין, מרכיב עיקרי בתאי דם אדומים. אפילו אם השדה המגנטי ישפיע השפעה חזקה מאוד על מרכיבי הדם, אין שום סיבה שהשפעה זו תגרום דווקא לתועלת בזרימת הדם.
 אחרים טוענים כי המגנטים עשויים לשקם את "איזון האנרגיה האלקטרומגנטית" המשוער של הגוף. מושג זה הומצא על ידי היצרנים ואין שום אימות מדעיות או רפואיות לקיומו.
 אפילו בעת שימוש במכשיר דימות תהודה מגנטית (MRI), אשר מייצר שדות מגנטיים חזקים בהרבה מאלו המשמשים במגנטותרפיה, לא נצפתה מעולם אף אחת מההשפעות הבריאותיות המיוחסות למגנטותרפיה.
 חלק מהעוסקים במגנטותרפיה טוענים כי הקוטב הדרומי של המגנט פועל בצורה שונה על הגוף מהקוטב הצפוני שלו. טענה זו אינה עומדת בקנה אחד עם חוקי הפיזיקה, לפיהם קיימת סימטריה בין שני קטבי המגנט.

 ראו גם 
 פרנץ מסמר
 מגנטוביולוגיה

 קישורים חיצוניים 



 מגנטותרפיה באתר The Skeptic's Dictionary 
 מגנטותרפיה באתר Quackwatch 

 הערות שוליים 

קטגוריה:פסאודו-מדע
קטגוריה:רפואה אלטרנטיבית