בית לאומי לעם היהודי

בית לאומי לעם היהודי הוא מושג מפתח בתולדות התנועה הציונית והקמת מדינת ישראל.

הביטוי הופיע באופן רשמי בפעם הראשונה כאשר הוקמה ההסתדרות הציונית העולמית ב-1897, במטרה להקים בית לאומי לעם היהודי, ללא פירוט היכן יוקם ומתי.

שמאל|ממוזער|250px|ההצהרה והלורד בלפורבהצהרת בלפור ב-2 בנובמבר 1917 אימצה בריטניה את הרעיון במילים:

ממשלת בריטניה ערפלה במכוון את מהותה של הישות המדינית היהודית שעתידה לקום בארץ ישראל. ההצהרה מדברת על "בית לאומי" (National home) ונמנעת ממונחים מחייבים יותר כגון "מדינה" (State), "מולדת" (Homeland) או "קהיליה" (Commonwealth, מונח המשמש לפעמים באנגלית לתיאור שלטון אוטונומי). במסקנות ועדת פיל (1937) הוצעה פשרה על פיה תחולק ארץ ישראל המערבית (שטחה של ארץ ישראל המקראית שממערב לנהר הירדן) בין מדינה יהודית למדינה ערבית.

המונח "בית לאומי"
המונח "בית לאומי" שנכלל בהצהרת בלפור אינו מונח מוכר בפוליטיקה או במדעי המדינה. מצד שני, אין בהיסטוריה הידועה מקרה מקביל של הכנת ארץ מולדת לעם, שעדיין אינו נמצא בה (ברובו הגדול). השימוש במונח נועד לרמוז לשלטון אוטונומי או לישות מדינית מסוג מסוים, אך הוא מערפל בכוונה את המהות המדויקת של אותו שלטון או ישות. השימוש בתואר "לאומי" (National) נועד כנראה להדגיש כי ההצהרה עולה בקנה אחד עם עקרון ההגדרה העצמית שהפך באותו זמן לעיקרון המנחה במדיניות הבינלאומית.
היהודים ביקשו להשתמש במושג "בית לאומי" על מנת להקל על הבריטים במתן ההצהרה. המטרה הייתה מניעת התקוממות מצד הערבים שישבו בארץ. היהודים ידעו כי הכרזה מצד בריטניה על תמיכה בהקמת מדינה יהודית תגרום לבעיות מצד קהילות אחרות החיות בארץ ולכן העדיפו להשתמש במושג "בית לאומי".

מקס נורדאו ונחום סוקולוב השתמשו במונחים דומים בגרמנית כאשר נוסחה תוכנית בזל בקונגרס הציוני הראשון ב-1897 עמדו בפני ועדת הניסוח שתי הצעות:
 Judisches Gemeinwesen (יוּדישֶע גֶמַיינְווסן) – "קהילה" יהודית או "התאגדות" יהודית, מונח המקביל ל-commonwealth באנגלית, ומתאר מדינה בלי התחייבות לסוג השלטון בה. המונח עשוי להתייחס לממלכה, רפובליקה, קונפדרציה וכו', והוא נכלל בשמות המדינות: קנדה, אוסטרליה ועוד.
. Heimstatte (הֵיימשטַאטֶה) – "מולדת", מונח המקביל ל-homeland באנגלית, ומתאר שלטון אוטונומי, לאו דווקא מדינה עצמאית לגמרי.

הרצל העדיף את Judisches Gemeinwesen, אבל נורדאו חשב שהמונח Heimstatte יתקבל טוב יותר בעיני שליטי האימפריה העות'מאנית. בסופו של דבר קיבל הקונגרס את דעתו של נורדאו, וקבע כי התנועה הציונית שואפת להקמת "מולדת" ליהודים בארץ ישראל תוך הבטחת ערבות (צ'רטר) של אומות העולם.

ההתייחסות הבריטית
ב-1921 בתפקידו כשר המושבות ביקר וינסטון צ'רצ'יל בארץ ישראל. במהלך ביקורו שיבח את היישוב העברי בארץ ישראל, והביע מחויבות לרעיון של בית לאומי ליהודים בארץ ישראל. כך עשה גם בנאום בפרלמנט שנשא עם שובו ב-14 ביוני 1921, בו תיאר את מפעל הבנייה האדיר של היהודים בארץ, ואמר כי המשך העלייה ותנופת הפיתוח ייטיבו עם כל תושבי הארץ, יהודים וערבים.

בספר הלבן הראשון שפורסם ביוני 1922 כתוב:

התייחסות חבר הלאומים
נוסחו של המנדט הבריטי מטעם חבר הלאומים על פלשתינה (א"י) הכיר בקשר ההיסטורי של העם היהודי לארץ ישראל, וחזר על עקרונות הצהרת בלפור, שעיקרן הקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל. כתב המנדט אושר על ידי חבר הלאומים ב-24 ביולי 1922, 

מסמך המנדט לא בוטל מעולם, ומבחינת המשפט הבינלאומי ההכרזות שבו תקפות גם היום על פי סעיף 80 פרק 12 למגילת האומות המאוחדות, פרט לעובדה שהבריטים החזירו ב-1948 את המנדט לאו"ם ומאז האו"ם עצמו הוא הנאמן לקיום להבטחת זכותו של העם היהודי להקים לעצמו בית לאומי בשטח ארץ ישראל.

במגילת העצמאות
המושג "בית לאומי" מופיע במגילת העצמאות כבסיס חוקי להקמת מדינת ישראל:

התייחסות העולם הערבי והפלסטינים
במשא ומתן לקראת הסדר בין מדינת ישראל לפלסטינים חזרה דרישת ישראל להכרה במדינת ישראל כבית הלאומי לעם היהודי, דרישה שזכתה לתמיכתה של ארצות הברית בהחלטות של הקונגרס והסנאט של ארצות הברית.

נכון ל-2024 אין ארגון או מנהיג ערבי, גם מבין אלה הטוענים כי הם מכירים בזכותה של ישראל להתקיים, שהכיר בארץ ישראל כבית הלאומי של העם היהודי.

 ראו גם 
 מיהו יהודי
הצעות להקמת מדינה יהודית מחוץ לארץ ישראל

לקריאה נוספת
 המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, "זכויותיה של ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי", 2012
 גדעון ביגר, מושבת כתר או בית לאומי : השפעת השלטון הבריטי על ארץ ישראל : 1930-1917 בחינה גאוגרפית-היסטורית, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1983
 דבורה ברזילי-יגר, בית לאומי לעם היהודי: מושג בחשיבה ובעשייה המדינית הבריטית 1923-1917, ירושלים: הספרייה הציונית, תשס"ג

קישורים חיצוניים
"הצעת חוק יסוד: הבית הלאומי", המכון לאסטרטגיה ציונית

הערות שוליים

קטגוריה:המנדט הבריטי: היסטוריה
קטגוריה:המנדט הבריטי: חוק ומשפט
קטגוריה:ציונות
קטגוריה:תולדות עם ישראל בארץ ישראל
קטגוריה:מוטואים ציוניים
קטגוריה:מונחים ומושגים בסכסוך הישראלי-ערבי