יוסי בן יוסי

יוסי בן יוסי היה פייטן יהודי שפעל בתקופה הקדם-קלאסית של הפיוט, ומשוער כי פעילותו הייתה במאה החמישית או המאה השישית. יוסי בן יוסי הוא הפייטן הקדום ביותר, והיחיד מתקופה זו, הידוע בשמו. על חייו ידועים פרטים ספורים בלבד, והם כי חי בארץ ישראל בתקופת הסבוראים ושכונה "היתום" ו"כהן גדול". יוסי בן יוסי הוא הפייטן היחיד שנזכר בספרו של יונה אבן ג'נאח שאינו ספרדי.

היו שכינוהו "היתום" כי יהודי אירופה לא הכירו מצב שבן נקרא על שם אביו אלא אם נפטר קודם ולכן שיערו שהאב נפטר לפני לידתו. יש שהציעו לזהותו עם אמורא בשם זה הנזכר בתלמוד הירושלמי.

פיוטיו
פיוטיו של בן יוסי, מיוחדים בסגנונם העשיר והמליצי, אך עם זאת כתובים בשפה פשוטה. הם כתובים במשקל תיבות, אך אין בהם חרוזים. בפיוטיו מופיעים לראשונה רמזים למדרשי חז"ל, תופעה שהפכה בהמשך לאחד המאפיינים המרכזיים של הפיוט הקלאסי והפייטנים שהלכו בעקבותיו. רוב פיוטיו של היתום אבדו, וכיום ידועים לנו מספר פיוטים לראש השנה וליום כיפור.

לראש השנה
 סדרת תקיעתות לראש השנה:
  – למלכויות – א"ב כפול, ללא חרוז, כל שורה מסתיימת במילה .
  – לזכרונות – א"ב כפול, ללא חרוז, כל שורה מסתיימת במילה .
  – לשופרות – א"ב כפול, ללא חרוז, כל שורה מסתיימת במילה .

סדרת תקיעתות זו זכתה ליוקרה רבה ולתפוצה עצומה בקהילות ישראל, בפרט לאחר שנכללה בסידור רב סעדיה גאון שהמליץ על אמירתה. היא הגיעה גם ליהדות אשכנז ונכללה שם בתפילות היום השני של ראש השנה. בשל יוקרתה ותפוצתה, הפכה סדרת תקיעתות זו מודל לחיקוי, ופייטנים שונים שכתבו תקיעתות עיצבו אותן על פי המבנה שקבע יוסי בן יוסי.
בין אלה ניתן למצוא מספר פייטנים אנונימיים, אך גם פייטנים ידועי שם כרבי אלעזר בירבי קליר ורבי שלמה אבן גבירול.

ליום כיפור
  – סליחה לתפילת ערבית של יום כיפור.
  – סדר עבודה.
  – סדר העבודה.
  – סדר העבודה.

אמנם אשָמֵינו עצמוּ מִסַפּר
סליחה הנאמרת בתפילת ערבית של יום הכיפורים לפי מנהגי האשכנזים. הפזמונים המתחלפים של הסליחה 'אמנם אשמינו עצמו מספר', שבהרבה קהילות נוהגים לומר רק אותם (וכן את השורות האחרונות) ולא את הסליחה כולה, הם:

פזמונות אלו גם הולחנו והפכו לשיר נפוץ – דרכך אלוקינו.

חטאנו צורנו
בחודש ספטמבר 1935 פרסם יוסף מרכוס בדו שנתון חורב, כי מצא באוסף מגניזת קהיר השמור בבית המדרש לרבנים באמריקה, 2 דפים בלויים, מתוך מסמך הידוע ככתב יד אדלר 3337. על דפים אלו, מצא לדבריו, כתובה בכתב רש"י רהוט, סליחה עם הפזמון: . על הסליחה מופיעה הכותרת: "חטאנו ליוסי בן יוסי". לדבריו של מרקוס, אכן, סגנון הכתיבה זהה לסגנון כתיבתו של יוסי בן יוסי.

ראו גם
 פיוט
לקריאה נוספת
 אהרון מירסקי (עורך), פיוטי יוסי בן יוסי, מוסד ביאליק, ירושלים, תשל"ז / 1977.
קישורים חיצוניים



 אהרון מירסקי, ראשית הפיוט, ומאפייני פיוטיו של יוסי בן יוסי, ירושלים, תשכ"ה.



הערות שוליים

קטגוריה:יהודים ויהדות בימי הביניים
קטגוריה:פייטני ארץ ישראל
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-5