לוחיות ברכת כהנים

לוחיות ברכת כהנים הן שתי לוחיות כסף זעירות שנמצאו גלולות היטב שעליהן נמצא כיתוב בכתב עברי קדום שפוענח ככולל טקסט הדומה מאוד לברכת כהנים. הלוחיות נחשבות לממצא הארכאולוגי הקדום ביותר של טקסט מקראי, ומשערים שהן שימשו כקמע.

הלוחיות, שנמצאו בשנת 1979 בכתף הינום שמדרום-מערב לעיר העתיקה, הן הממצא המרשים ביותר שנתגלה במאספה בחפירות כתף הינום.

מציאת הלוחיות
בריאיון לעיתון ישראל היום תיאר הארכאולוג גבי ברקאי את סיפור חשיפת הלוחיות:
פתיחת הלוחיות התעכבה במשך שלוש שנים עד שנמצאה טכנולוגיה מתאימה לפתיחת הלוחיות מבלי שייגרם להן נזק. עם פתיחתן נמצא כי הן מכילות שורות חרוטות בכתב האלפבית העברי העתיק. גבריאל ברקאי הצליח לקרוא רק מילים בודדות, בהן את שם הויה, ואלו פורסמו בקדמוניות. לקראת הצגת הלוחיות במוזיאון ישראל בתערוכה שנפתחה בסוף יוני 1986, ביקשה מיכל דייגי-מנדלס מפרופסור יוסף נוה לנסות לפענח את הכיתוב על הלוחיות. נוה הפנה אותה לעדה ירדני מומחית לכתב עברי קדום ולהעתקת כתובות קדומות. ירדני ציירה במדויק את הכיתוב על הקמיעות וזיהתה שמדובר בטקסט קדום של ברכת הכהנים. בסוף הקמיעות מופיע נוסח המהווה וריאציה מקוצרת של ברכת הכהנים. לאחר למעלה מעשור, הצליח צוות של מדענים להביא לפענוח חלקים נוספים מהכתובת, בעזרת שיטות מתקדמות של צילום. שתי לוחיות הכסף, בנוסף לכלים נוספים אשר נמצאו במאספות, מוצגות כיום במוזיאון ישראל.

נוסח הלוחיות
 לוחית מס' 12.7X9.7 ס"מ[  ]𐤉𐤄𐤅[   

...   ]

𐤂𐤃[     ]

𐤄𐤁𐤓𐤉 𐤅

[     ]𐤇𐤎𐤃 𐤋𐤀𐤄𐤁

[ ] 𐤅𐤔𐤌𐤓𐤉 [

... 

]𐤃 𐤄𐤏𐤋𐤌 [

]𐤁𐤓𐤊𐤄 𐤌𐤊𐤋 [

𐤇 𐤅𐤌𐤄𐤓𐤏

𐤊𐤉 𐤁𐤅 𐤂𐤀𐤋

𐤄 𐤊𐤉 𐤉𐤄𐤅𐤄

[ ]𐤔𐤉𐤁𐤍𐤅[   ]

𐤑𐤅𐤓 𐤉𐤁𐤓

𐤊 𐤉𐤄𐤅𐤄 [ ]

𐤉𐤔𐤌𐤓𐤊 [ 

]𐤓 𐤉𐤄𐤅𐤄

𐤐𐤍[     

...   ][...]יהו[ה צב

את האל ה

גד[ל שמר]

הברית ו

[ה]חסד לאהב

[ו] ושמרי [מצ

ותו מהעלם

וע]ד העלם [...

ה]ברכה מכל [פ]

ח ומהרע

כי בו גאל

ה כי יהוה

[י/ה]שיבנו[ך/ ו]

צור יבר

ך יהוה [ו]

ישמרך [י

א]ר יהוה

פנ[ו אלי

ך...] לוחית מס' 2 1.1X3.9 ס"מ𐤄/𐤅 𐤁𐤓𐤊 𐤄   

] 𐤋𐤉𐤄𐤅[  

𐤄𐤏𐤆𐤓 𐤅

𐤄𐤂𐤏𐤓 𐤁

]𐤏 𐤉𐤁𐤓𐤊

𐤉𐤄𐤅𐤄 𐤉  

𐤔𐤌𐤓𐤊 

𐤉𐤀𐤓 𐤉𐤄

]𐤄 𐤐𐤍𐤉𐤅

]𐤉𐤊 𐤅𐤉

𐤔𐤌 𐤋𐤊 𐤔  

]𐤌 [        ה/ו ברך ה

[א] ליהו[ה]

העזר ו

הגער ב

[ר]ע יברך

יהוה י

שמרך

יאר יה

[ו]ה פניו

[אל]יך וי

שם לך ש

ל]ם [
</span>

נוסח המסורה של ברכת כהנים (בספר במדבר) הוא , על לוחית הכסף הראשונה מופיע הפסוק הראשון ותחילתו של הפסוק השני, סיומו של פסוק זה אינו ברור. על לוחית הכסף השנייה נכתב:  שהוא שילוב של הפסוק השני והשלישי שבנוסח המסורה.

 תיארוך הלוחיות 
תיארוך הלוחיות נתון במחלוקת. יש מן החוקרים שתיארכו את הלוחיות למאה השביעית לפנה"ס על סמך מאפיינים פלאוגרפיים ועל סמך ממצאים נוספים מהאתר, או לראשית המאה השישית לפנה"ס. חוקרים אחרים איחרו את זמן של הלוחיות, לתקופת שיבת ציון על סמך היעדר מגילות כסף מוכרות מתקופת הבית הראשון ובגלל הכתיב המלא יחסית של מספר מילים בכתובת.

 השפעת הלוחיות על חקר המקרא 
|שמאל|ממוזער|250px|שתי הלוחיות בתצוגה
חוקרי המקרא חלוקים ביניהם ביחס לשאלת המועד בו נכתבו ספרי המקרא. על פי השערת התעודות, המקרא הוא אסופה ערוכה של כתבים שנוצרו בתקופות שונות על ידי כותבים שונים, כשתיארוכם נע בדרך כלל מזמנו של חזקיהו ואילך עד לחורבן בית שני. מציאת טקסטים מקראים המתוארכים לסוף המאה השביעית לפנה"ס על פי השיטות המקדימות, מספקים את המועד המוקדם ביותר, הידוע לחוקרים, לחיבורם. ממציאתן של שתי נוסחאות שונות בשתי הלוחיות, מסיק גבי ברקאי ששתיהן מבוססות על נוסח המסורה שבטקסט המקראי בספר במדבר ומקצרות אותו. לפי זה ניתן לקבוע שחיבור הטקסט המקראי של ברכת כהנים קדם למאה השישית לפנה"ס.

בלוחיות מופיע גם בבירור השם "יהוה" חמש פעמים. זהו הממצא הראשון של שם 'יהוה' בירושלים בתקופת בית ראשון.

 ראו גם 

 רשימת ממצאים מרכזיים בארכאולוגיה מקראית

קישורים חיצוניים



  (פורסם גם בתוך: מקרא ועולמו, הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים, עמ' 421–432)


הערות שוליים

קטגוריה:כתובות בעברית עתיקה
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:מוזיאון ישראל: ארכאולוגיה