מיכאל בן ארי

מיכאל בן ארי (נולד ב-12 באוקטובר 1963, כ"ד בתשרי ה'תשכ"ד) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם סיעת האיחוד הלאומי, ממייסדי מפלגת עוצמה יהודית, פעיל ימין רדיקלי והיסטוריון ישראלי. תלמידו של הרב מאיר כהנא ופעיל לשעבר בתנועת כך ולאחר מכן יו"ר מפלגת חזית יהודית לאומית. בעל תואר דוקטור בלימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, היה מרצה מן החוץ ללימודי ארץ ישראל, הר הבית, וארכאולוגיה באוניברסיטת אריאל, מרצה במכללת אורות ישראל ומורה לספרות ולתנ"ך בישיבת דרכי נועם ובישיבת הרעיון היהודי.

הוצב במקום החמישי ברשימת איחוד מפלגות הימין לבחירות לכנסת ה-21, כנציג מפלגת עוצמה יהודית, אך בית המשפט העליון פסל את מועמדותו.

 ביוגרפיה 
נולד וגדל בשכונת כפר שלם, שבדרום תל אביב. אביו חנניה (עליו נכתב השיר "חנניה" של אחיינו חנן בן ארי) הוא יליד אפגניסטן, ואמו ילידת איראן.

למד בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה ובישיבת ההסדר ימית.

שירת במסגרת הישיבה בחטיבת גולני ולאחר פציעה עבר לחיל השריון והשתתף במבצע שלום הגליל כלוחם שריון. נמנה עם הגרעין המאזרח של היאחזות הנח"ל גדיד (לימים נווה דקלים). לאחר מכן למד בישיבת מרכז הרב. השתתף בגרעין המייסד של ישיבת הרעיון היהודי.

את לימודיו האקדמיים עשה באוניברסיטת בר-אילן. בעל תואר ראשון בחינוך, תואר שני בתלמוד ותואר דוקטור בלימודי ארץ ישראל. הוא מרבה לעסוק במחקריו בהר הבית ובבית המקדש. כתב ספר בשם "המרד הגדול - מצעד איוולת או סוד הקיום" על המרד הגדול מהזווית של הקנאים. הקים את מכון ההסברה 'מורשת הר הבית' להנחלת תולדות הר הבית והמקדש ואת המדרשה לידע המקדש.

היה רב בית הספר הממלכתי דתי ע"ש ברוך דובדבני בבית הכרם בירושלים ורב בית הספר התיכון הדתי השש שנתי ע"ש פירסט בבית שמש. מאוחר יותר שימש מורה לתנ"ך בישיבת "דרכי נועם" בפתח תקווה, בישיבת בני עקיבא גבעת שמואל ובתיכון הדתי "במעלה" בפתח תקווה. מלמד במכללת אורות ישראל ברחובות.

 קריירה פוליטית 
בן ארי התחבר לתנועת כך עוד בעת לימודיו התיכוניים. בבחירות לכנסת העשירית היה מנהל מטה הבחירות של המפלגה בתל אביב. הוא היה מועמד מטעם מפלגת חרות בבחירות לכנסת השש עשרה (2003) ומועמד מטעם מפלגת חזית יהודית לאומית בבחירות לכנסת השבע עשרה (2006), אך הרשימות לא עברו את אחוז החסימה. עם הקמת האיחוד הלאומי סמוך לבחירות לכנסת השמונה עשרה הוצב במקום הרביעי ברשימה כנציג מפלגת ארץ ישראל שלנו, מפלגה שצירפה אליה את חזית יהודית לאומית זמן קצר קודם לכן, ונבחר לכנסת ה-18.

בשל חברותו בעבר בתנועת כך, שהוכרזה כארגון טרור בארצות הברית, סירבו בשנת 2012 שלטונות ההגירה בארצות הברית להעניק לבן ארי ויזה לארצות הברית.

 חבר הכנסת 
בכנסת ה-18 היה חבר בוועדת חוקה, חוק ומשפט ובוועדה משותפת להצעת חוק סדרי השלטון והמשפט. היה גם יושב ראש השדולה למען נפגעי תופעת המסתננים הבלתי חוקיים. ב-2010 יזם שלילת זכויות מחברת הכנסת חנין זועבי בגין השתתפותה במשט לעזה (המרמרה).

ב-2012 פרש מהאיחוד הלאומי ומתנועת ארץ ישראל שלנו, והקים את סיעת עוצמה לישראל, יחד עם אריה אלדד. המפלגה התמודדה בבחירות לכנסת התשע עשרה, אך לא עברה את אחוז החסימה. בן ארי הוצב במקום השני ברשימה.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ב-2015 קיים מגעים עם מפלגת יחד בראשות אלי ישי, על שותפות של הרשימות ב'בלוק טכני'. בסופו של דבר, רצו ביחד, והוא ויתר על מקומו לטובת ברוך מרזל. המפלגה לא עברה את אחוז החסימה.

 פסילה מהתמודדות בבחירות לכנסת 
לקראת הבחירות לכנסת ה-21 שובץ בן ארי במקום ה-5 ברשימת איחוד מפלגות הימין. המרכז הרפורמי לדת ומדינה ומספר מפלגות שמאל הגישו לוועדת הבחירות המרכזית עתירות נגד מועמדותו - לפי סעיף 7א לחוק יסוד: הכנסת בנימוק שמשנתו גזענית. היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט כתב חוות דעתו שלפיה יש לפסול את בן-ארי. בתום דיון סוער דחתה הוועדה את הבקשה ברוב של 16 מול 15.

לאחר דחיית הבקשה, הגיש המרכז הרפורמי לדת ומדינה ערעור לבית המשפט העליון ובו הציג מאות מסמכים, הקלטות, סרטונים ומאמרים של בן ארי. בית המשפט העליון החליט לפסול את מועמדותו, בנימוק ש"יש במעשיו ובהתבטאויותיו של ד"ר בן ארי משום הסתה לגזענות כמטרה דומיננטית ומרכזית של משנתו". בכך היה בן-ארי למועמד היחיד בתולדות המדינה שנפסל על ידי בית המשפט העליון על אף שוועדת הבחירות המרכזית אישרה את מועמדותו, וכן המועמד היחיד שנפסל מהתמודדות בבחירות, להבדיל מפסילת רשימת המועמדים שלו, ושלא כתוצאה מהרשעתו בעבירה.

עוד לפני פרסום פסק הדין המלא, ובו נימוקי הפסילה המלאים, החל דיון ציבורי סביב ההחלטה. מרדכי קרמניצר תמך בפסילה. לעומתו, יהודה יפרח מתח ביקורת על ביטול החלטת ועדת הבחירות בטענה כי מדובר באפליה לעומת מקרהו של עופר כסיף, שנידון באותה עת.

לאחר כהונתו בכנסת
לאחר סיום כהונתו בכנסת החל בן ארי להעביר קורס בנושא תולדות הר הבית באוניברסיטת אריאל מלמד גם במכללת אורות ישראל, במורשת יעקב ובישיבת דרכי נועם. במרץ 2013 הודיע על הקמת תנועה חוץ-פרלמנטרית בשם "הקרן להצלת עם ישראל". בשנת 2013 החל להגיש תוכנית רדיו שבועית עם איתמר בן-גביר ברדיו גלי ישראל הנקראת 'עוקפים מימין'. בתחילת 2014 מילא תפקיד בהבאתה של פרשת אדם ורטה לדיון ציבורי.

באוגוסט 2021 הרשת החברתית "פייסבוק" הרחיקה אותו לצמיתות מפעילות בה לאחר שהגדירה אותו "מסוכן" בעקבות תמיכתו בתנועות "כך" ו"כהנא חי" - שנחשבות לארגוני טרור בישראל וארצות הברית.

במסגרת פעילותו הציבורית בין השנים 2017 ועד 2023 פרסם עשרות פרסומים שבהם, לכאורה, הסתה לגזענות, והתייחס בהכללה לערבים ישראלים כ"אויבים", "גיס חמישי", "כובשים" ו"אומה רצחנית", וקרא להדירם מרבדים בסיסיים של שגרת חיים. בעקבות זאת החליטה באוגוסט 2022 פרקליטות המדינה להגיש נגדו, בכפוף לשימוע, כתב אישום בגין הסתה לגזענות. לאחר שהמשיך בפרסומים גם לאחר שימוע, הוגש כתב האישום ביולי 2024.

 עמדותיו 
בן-ארי מגדיר עצמו כ"תלמידו וממשיך דרכו של הרב כהנא" ותומך בעידוד הגירתם של ערבים העוינים את ישראל, ובסירוב פקודה במקרה של פינוי התנחלויות. בדצמבר 2009 סירב לגנות את הצתת המסגד בכפר יאסוף באומרו: "את הגינויים שלי סיימתי כאשר בתי הכנסת נשרפו בגוש קטיף" ויצא כנגד דברי הגינוי של נשיא המדינה שמעון פרס באמרו ש"הנשיא פרס צריך לזכור שאינו נשיאם של הערבים". בהפגנת ימין בימי מבצע עמוד ענן קרא "בעזה אין חפים מפשע... אנחנו רוצים 15 גיחות עם אלפיים הרוגים."

בן-ארי פעיל בהתנגדות לשהות המסתננים מאפריקה בישראל ודורש להשיבם לארצותיהם. הוא טוען לצביעות ביחס של אנשי השמאל ותושבי צפון תל אביב למסתננים ולטענתו הם תומכים במסתננים רק מכיוון שאלה אינם מסתובבים בשכונותיהם. הביא קבוצה של מסתננים לבריכת גורדון בתל אביב בליווי צלמים, ויצא בקריאה לתושבי צפון תל אביב לשכן סודני בביתם. לדבריו הוא מודע למצב הקשה שיצרה נוכחות המסתננים בדרום תל אביב גם בעקבות מיקום לשכתו בשכונת התקווה. ב-23 במאי 2012 נאם בהפגנה שנערכה בדרום תל אביב נגד מסתננים מאפריקה, ואמר: "שלוש שנים נשים לא יכולות ללכת לשוק מבלי שיגנבו להן את התיק, ילדות לא יכולות לשחק, גברים צעירים לא יכולים למצוא עבודה...סודנים לסודאן!".
כשנשאל לגבי פגיעה ברכוש של מסתננים לאחר ההפגנה אמר שהוא מאוד מוטרד מהאלימות, שהיא תוצר של המציאות הקשה בשכונה שאותה כינה "חבית אבק שרפה". בן ארי הקים בכנסת את 'השדולה לנפגעי תופעת המסתננים' ואת הלשכה הפרלמנטרית שלו בחר לשכן בלב שכונת התקווה שבדרום תל אביב.

חיים אישיים
נשוי לדגנית (לבית זמורה) ולהם תשעה ילדים, והם מתגוררים בקרני שומרון.

אחיו הוא הרצל בן ארי - ראש מועצת קרני שומרון לשעבר, ואביו של הזמר חנן בן ארי.

 פרסומים 
"חזון ופגיון - האסלאם ומלחמתו בכופרים", בהוצאת "עלים", 2024
"לחרות ירושלים - בין מרד לגאולה", בהוצאת "מורשת הר הבית"
"המרד הגדול, מצעד האיוולת או סוד הקיום", בהוצאת "מורשת הר הבית"
"המסע אל האסלאם", סדרת הרצאות על תולדות האסלאם
סדרת שיעורים על המרד הגדול: שיעור 1 שיעור 2 שיעור 3

 קישורים חיצוניים 


 מיכאל בן ארי, באתר יוטיוב

 נציג 'ארץ ישראל שלנו' בכנסת



 ריאיון עם מיכאל בן ארי באתר רוטר.נט, 31 בינואר 2015




 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם האיחוד הלאומי
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם עוצמה לישראל
קטגוריה:פובליציסטים ישראלים
קטגוריה:פעילי ימין רדיקלי ישראלים
קטגוריה:חברי הכנסת השמונה עשרה
קטגוריה:פוליטיקאים שנפסלו מהתמודדות לכנסת
קטגוריה:בוגרי ישיבת הרעיון היהודי
קטגוריה:בוגרי ישיבת נוה דקלים
קטגוריה:סגל גלי ישראל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריאל בשומרון: מדעי החברה והרוח
קטגוריה:חברי כנסת מתנחלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ראשי מפלגת עוצמה יהודית
קטגוריה:פעילי כך
קטגוריה:כפר שלם: אישים
קטגוריה:קרני שומרון: אישים
קטגוריה:נוה דקלים: אישים
קטגוריה:חברי הכנסת: אנשי חינוך
קטגוריה:חברי הכנסת: אנשי מחקר ואקדמיה
קטגוריה:סגל מכללת אורות ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963