יהדות העולם על ביתא ישראל: המאה ה-9 - המאה ה-15

במהלך תקופה זו שבין המאה ה-9 למאה ה-15 יהדות העולם שומעת על ממלכה יהודית עצמאית, במאה ה-9 ביתא ישראל נמצאים בתקופת תור הזהב של ממלכתם שהחלה עם תחילת שלטון יהודית המלכה בשנת 858 לאחר כיבוש קיסרות אקסום ומסתיימת בתחילת המאה ה-12 עם עלייתה לשלטון של השושלת הסולומונית. עדויות כתובות על גדולת הממלכה נכתבות במהמאה ה-12 וכן גם במאה ה-15 לאחר תור הזהב של ביתא ישראל בעדויות אלו נכתב שממלכת ביתא ישראל היא אכן ממלכה יהודית עם מלכים ושרים, לאחר מכן מתוארת נפילת הכוחות היהודים של הממלכה בפרעות מרקוס.

 תור הזהב 
 אלדד הדני 
אלדד הדני היה סוחר ונוסע יהודי במאה ה-9 אשר השמיע באוזני יהודי קירואן שבצפון אפריקה סיפורים מרחיקי לכת על שבט דן שממנו הוא בא ועל שבטים אחרים בעשרת השבטים האבודים, הנמצאים "מעבר לנהרי כוש", תחילה מספר על מוצאם של יהודים אלו שבכוש:

אלדד ממשיך ומספר על המסע של שבט דן לארץ כוש, המעבר דרך מצרים ובכיבוש של האזור בו רצו להתיישב:

הסיפור ממשיך ונאמר בו שלאחר מותו של סנחריב שלושה משבטי ישראל אשר הגלה שבט נפתלי, שבט גד, ושבט אשר, הצטרפו לשבט דן שיישב בכוש וממשיכים להילחם באויביהם:

אלדד מספר על גבורתם של שבט ישראל היושבים "מעבר לנהרי כוש":

אלדד מספר על ההלכות השונות שלהם כיוון שלא הכירו את הלכות מתקופת בית שני:

סיפורו של אלדד על הממלכה עוררו את יהדות העולם על ממלכה יהודית, חלק מן הרבניים כגון אברהם אבן עזרא ומהר"ם מרוטנבורג לא העלו בדעתם על ממלכה יהודית עצמאית ולכן ראו את סיפוריו בגדר דמיון, אך רוב הרבנים כגון רב צמח גאון, רבנו חננאל, הראב"ד השני, רבנו אברהם בן הרמב"ם, המרדכי, בעלי התוספות, יצחק בן משה, משה מקוצי, רא"ש, חסדאי אבן שפרוט ועוד רבים אחרים ראו בסיפורו סיפורים אמיניים ממקור ראשון.

 רב צמח גאון 
יהודי קירואן אשר לא ידעו אם אלדד הדני דובר אמת שלחו מכתב לרב צמח גאון ושם כתבו את כל אשר אמר להם אלדד ואחרי כן נשאל האם דבריו אמת הם:

הרב גאון משיב להם וכותב שאכן שבט דן לא גלה יחד עם שאר עשרת השבטים אלא גלה לדעתו 135 שנים לפני חורבן בית המקדש הראשון:

הרב ממשיך מציין וסופר את מספר הגלויות שהיו לעם ישראל ומדגיש ששבט דן לא נזכר בשום הגלייה:

 בנימין מטודלה 
בנימין מטודלה היה מגלה ארצות יהודי, בשנת 1165 יצא בנימין למסע ארוך ועבר בחלק גדול של אירופה, אסיה ואפריקה. הוא החל את מסעו בעיר סרגוסה וסיים אותה גם בעיר זו בשנת 1173, לאחר מסע שארך 13 שנים. את רשמי מסעו כתב בספרו "מסעות בנימין". בסיפרו מובא גם אזכור ככל הנראה על יהודים באתיופיה:

בקטע זה מובא האזכור, חלק מהחוקרים כגון רוברט הס וקרלו קונטי רוסיני ("Carlo Conti Rossini") טוענים כי בנימין אינו מתייחס לביתא ישראל, בעוד ההיסטוריונים ריצ'רד פנקהורסט ("Richard Pankhurst"), ספנסר טרימינגהם ("Spencer Trimingham") רואים זאת כבלבול היסטורי שהרי ייתכן והתבלבל בין "עדן" לבין "אדעל" כמו נוסעים אחרים באותה התקופה ובכללם מרקו פולו כמו כן על פי מסורת ישראל "אדום" הם הנוצרים והרי אין ממלכה נוצרית בחצי האי ערב אלא רק בשטח אתיופיה יש שתי ממלכות שאחת מוסלמית (אדעל) והשנייה נוצרית (חבש).

 תקופת ההישרדות 

 אליהו מפרארה 
הרב אליהו מפרארה כותב באיגרתו משנת ה'קצ"ה (1435) עדויות שקיבל מיהודי שהגיע מהממלכה היהודית באתיופיה. באיגרת נכתב שממלכת ביתא ישראל היא ממלכה עצמאית ששולטים בה מלכים, שרים ויש לה צבא גדול שאיתו הם נלחמים כנגד החבשים הנוצרים:

הרב אליהו מפרארה ממשיך וכותב על שפתם של היהודים הללו וכן מגלה באיגרת זו שאין להם את התלמוד והמשנה הכתובה, בהמשך מדווח שבחלק מהמנהגים מזכירים את הקראים ובחלק את הרבניים:

 עובדיה מברטנורא 
בין השנים 1485–1488 פוגש רבי עובדיה מברטנורא שני שבויים יהודים מאתיופיה, שנמכרו לעבדות ונפדו בידי יהודי מצרים. רבי עובדיה כותב באיגרתו שממלכת היהודים שוכנת בגבולות האימפריה האתיופית והנוצרים הצליחו להכניע את היהודים לאחר קרבות דמים שנמשכו מאות שנים:

הרב ממשיך וכותב על השבויים אש מגיעים למצרים חלק ממנהגי הקהילה שנראה שהם לא קראים אך גם לא רבנים, על מוצאם של יהודים אלו משבט דן וכן על שפתם שהיא אינה עברית אלא שפה ערבית כלשהי:

איגרת נוספת של הרב לאחר שקבל איגרות מיהודי תימן על מצבם הקשה של יהודי אתיופיה לאחר פרעות מרקוס שהתחוללו בין 1465–1472:

באיגרת שכתב ושלח רבי עובדיה לאחיו ב-1489 הוא כותב שביתא ישראל הם עם רב ועצום החיים מעבר לסמבטיון:

 לקריאה נוספת 
מנחם ולדמן, דעת חכמי ישראל על יהודי אתיופיה, תחומין, כרך ד', (תשמ"ג) 1983
מיכאל קורינאלדי, יהדות אתיופיה - זהות ומסורת, הוצאת ראובן מס תשס"ה, חלק ג': יהודי חבש בספרות העברית בכלל ובהלכה הרבנית בפרט, עמודים 85–97
אהרון זאב אשכולי, ספר הפלשים - יהודי חבש תרבותם ומסורותיהם, מוסד הרב קוק, תש"ג 1943

 קישורים חיצוניים 
 יעקב מלקמו, סולומון מברטו, זיוה מקונן, שושנה סמואל, אורלי אוסדון, רחמים מלקו, מורשת יהדות אתיופיה - קהילת "ביתא ישראל" באתיופיה ובישראל , המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער במשרד החינוך, 2002
  מנחם ולדמן, דעת חכמי ישראל על יהודי אתיופיה, תחומין


 בנימין מטודלה, מסעות בנימין, הספרייה הלאומית, תשמ"ג
 הערות שוליים 

קטגוריה:יחסי ביתא ישראל – יהדות העולם
קטגוריה:יהודים ויהדות בימי הביניים