רב-סרן שמועתי

רב-סרן שמועתי הוא דמות בדיונית הומוריסטית, המוצגת בעגה הצה"לית כמקורן של שמועות העוסקות באירועים בצה"ל שלא ניתן להם אישור רשמי. יש המעלים את רב-סרן שמועתי לדרגת סגן-אלוף (אז נעשה לעיתים שימוש בכינוי "סגן-אלוף אמרו לי"), ויש אף המכנים אותו "רב-אלוף שמועתי" או קובעים כי הוא "הועלה לדרגת רמטכ"ל". לעיתים מיוחסות לו גם שמועות שאינן במישור הביטחוני (יש המכנים את "עמיתו האזרחי" של רב-סרן שמועתי בשם "מר שמועתי").

מצבה הביטחוני המיוחד של מדינת ישראל, וכן העובדה כי לישראלים רבים יש מכרים קרובים במערכת הביטחון, הביאו לגלים של שמועות, העוסקות באירועים ביטחוניים. בשמועות יש כאלה שמתגלה בהן גרעין של אמת, וכאלה שמתגלות כמשוללות יסוד.

היסטוריה

ככל הנראה, עד תחילת שנות ה-60 הייתה דרגתו של "שמועתי" סרן בלבד. באמצע שנות ה-60 החלו להתייחס אליו כרב-סרן, אם כי יש שהמשיכו לדבוק בדרגתו המקורית, עד ימינו.

יהושע בר-דיין ב"יומנו של חייל" (1968), יומנו ממלחמת ששת הימים, כותב:

חנוך ברטוב, בסַפּרו על מלחמת יום הכיפורים, מציין כי .

בספרה של עמיה ליבליך "ילדי כפר עציון", מסופר על מלחמת ששת הימים:
.

וכך בספרו של יוסי בלום הלוי "התקדשות", בקשר למלחמת יום הכיפורים:
.

בזמן מלחמת לבנון השנייה הגדיר הפרשן הכלכלי עמי גינזבורג ב"הארץ" את רב-סרן שמועתי: 

בעקבות פרסום שמועות כוזבות רבות במהלך מבצעי שובו אחים וצוק איתן דרך וואטסאפ, הופצה הודעה ברשתות החברתיות לפיה "רס"ן שמועתי מועלה בדרגה". ההודעה לוותה בתמונה הומוריסטית בה סמל וואטסאפ משמש כדרגה במקום ה"פלאפלים" של דרגות רב-סרן וסגן-אלוף.

דוגמאות לשמועות צה"ליות
להלן מספר דוגמאות לשמועות מסוג זה:

 "ליל הברווזים" - ידיעה על גיוס מילואים ששודרה ב"קול ישראל" ב־1 באפריל 1959 הביאה לגל של שמועות בדבר פריצת מלחמה, ולדיון דרמטי בכנסת במהלכו עלה מנחם בגין על הדוכן ובירך את הכוחות הלוחמים. לאחר שהסתבר שמקור השמועה בתרגיל גיוס בלבד הודחו ראש אמ"ן, האלוף יהושפט הרכבי וראש אג"מ האלוף מאיר זורע מתפקידיהם. זורע המשיך בשירות בצה"ל, ואילו הרכבי פרש והפך להיסטוריון נודע.

בעקבות היעלמותה של הצוללת "אח"י דקר" בדרכה מאנגליה לישראל, נפוצו שמועות כאילו הצוללת נמצאה וכל אנשיה בריאים ושלמים, ולאחר מכן נפוצו שמועות משונות על נסיבות היעלמה.

 גל שמועות בדבר שחרורו של רון ארד על ידי סיירת מטכ"ל הביא לכך שהשמועות הוכחשו על ידי דובר צה"ל בשידור בערוץ הראשון.

 הקרב הקשה בג'נין במסגרת מבצע חומת מגן באפריל 2002 הביא לידי גל של שמועות, לא רק בדבר היקף האבידות. שמועה אחת אף טענה כי מסוקים שנשאו את שאול מופז ומשה יעלון התרסקו, וכי כאשר הגיעה הבשורה המרה לשר הביטחון בנימין בן אליעזר לקה זה בהתקף לב ומת. שמועות אלו פסקו רק כאשר הודיע דובר צה"ל בשעות הערב של אותו היום, על המצב לאשורו, ויעלון, מופז ובן אליעזר הופיעו באמצעי התקשורת.

 תקיפת חיל האוויר הישראלי בסוריה בספטמבר 2007, שעליה הוטל איפול מוחלט במקורות רשמיים בישראל, הביאה לשלל שמועות בעיתונות העולם על מהותה של הפעולה. העיתונות הישראלית, שהצנזורה הצבאית אסרה עליה לפרסם מידע בנושא, הסתפקה בציטוט מקורות זרים. 

 תקיפה של צה"ל, שנערכה, על פי השמועה, בסודאן בינואר 2009, גררה גל שמועות, שהתפרסמו בעיתוני העולם, וצוטטו בעיתונות הישראלית. ב-8 באפריל יצא העיתון "ידיעות אחרונות" בכותרת ראשית שבה נאמר: "השייטת פעלה בסודאן" (גם אתר ynet, הקשור בעיתון, עסק בכך, אך הכניס את הכותרת למירכאות, צעד שהעיתון נמנע ממנו). העיתון והאתר לא נזקקו לציין בכותרת כי השייטת היא שייטת 13, שהרי בשפתם של מפיצי השמועות ומקבליהן, אין ספק מי היא "השייטת" בה"א הידיעה.

קישורים חיצוניים
 שרית פרקול, רס"ן שמועתי עובר לרשת, "מעריב", 23 בינואר 2001


 הערות שוליים 

קטגוריה:דמויות בדיוניות
קטגוריה:האנשה
קטגוריה:מידע
קטגוריה:סלנג בצה"ל