יוסף שילה

ממוזער
יוסף (יוסי) שילה (נולד ב-1 בפברואר 1949) הוא פרופסור אמריטוס ומופקד על הקתדרה לחקר הגנטיקה של הסרטן על שם דייוויד ואינז מאיירס במחלקה לגנטיקה של האדם ולרפואה חישובית בפקולטה ע"ש גריי למדעי הרפואה והבריאות של אוניברסיטת תל אביב. הוא חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים משנת 2005, חבר האקדמיה האירופית לחקר הסרטן משנת 2010, חבר האקדמיה הלאומית האמריקאית למדעים (NAS) משנת 2023, חבר האקדמיה של החברה האמריקאית לחקר הסרטן משנת 2025, חתן פרס א.מ.ת לחקר הסרטן לשנת 2005, זוכה פרס קלואוז מטעם האגודה האמריקאית לחקר הסרטן (2011) וחתן פרס ישראל בתחום מדעי החיים לשנת 2011.

קורות חיים
יוסף שילה נולד בחיפה וגדל בשכונת נווה שאנן, שהייתה אז שכונת פועלים, ובה קנה את חינוכו הבסיסי. הוריו עלו לארץ בשנות ה-20 והיו אנשי תנועת העבודה. הוא קרוי על שם דודו, אחי אביו, שנפל במלחמת השחרור. את שירותו הצבאי עשה ב"גלי צה"ל" ככתב ועורך תוכניות. למד לתואר ראשון בביולוגיה בטכניון, ואת תוארי המוסמך והדוקטור בגנטיקה של האדם קיבל מהאוניברסיטה העברית בירושלים. את עבודת הדוקטור סיים בשנת 1983 וכתב אותה בהדרכת פרופ' יחיאל בקר. השתלם כעמית בתר-דוקטורי במחלקה לגנטיקה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד בבוסטון, בקבוצת המחקר של פרופ' Samuel A. Latt, ומאז 1985 הוא חבר סגל אוניברסיטת תל אביב. ב-1995 מונה לפרופסור מן המניין, וב-2001 הופקד על הקתדרה ע"ש מאיירס לחקר הגנטיקה של הסרטן. היה עמית מחקר בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת מישיגן (1992–1993), עמית פוגארטי במכון הלאומי לחקר גנום האדם במכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית במרילנד (2005–2006), וחוקר אורח בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת ניו יורק (2012–2013), במכון סלואן קטרינג לחקר הסרטן בניו יורק (2016) ובאוניברסיטת רוקפלר בניו יורק (2019).

ב-2025 היה חבר במועצת העיתונות והתקשורת.

 חיים אישיים 
יוסף שילה נשוי לפרופסור שושנה שילה מבית הספר למדעי הפסיכולוגיה של אוניברסיטת תל אביב, והם הורים לשני ילדים.

פרסים, אותות הוקרה, חברויות
 1978 - הפרס ע"ש זהרה לביטוב על עבודת מוסמך מצטיינת, האוניברסיטה העברית בירושלים
 1983 - הפרס ע"ש לאה וארתור פליקס על עבודת דוקטור מצטיינת, האוניברסיטה העברית בירושלים
 1985 - מלגת יגאל אלון לקליטת חוקרים ישראלים מצטיינים באוניברסיטאות ישראל
 1996 - פרס המחקר השנתי של המרכז לחקר הסרטן של אוניברסיטת תל אביב
 1996 - פרס מייסדי חברת "טבע" (מדעי החיים)
 2002 – חבר באיגוד האירופי לביולוגיה מולקולרית (EMBO)
 2003 – פרס על מפעל חיים מהאגודה הישראלית למאבק במחלה התורשתית A-T
 2005 - עמית פוגרטי, מכוני הבריאות הלאומיים של ארצות הברית (המכון הלאומי לחקר גנום האדם)
 2005 – חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
 2005 – פרס א.מ.ת במדעי החיים
 2007 – פרופסור מחקר של הקרן Israel Cancer Research Fund
 2009 – פרס המחקר הבסיסי של אוניברסיטת תל אביב
 2010 - חבר באקדמיה האירופית לחקר הסרטן
 2011 - פרס קלואוז (Clowes) על הישג יוצא דופן בחקר הסרטן, מטעם האגודה האמריקנית לחקר הסרטן
 2011 - פרס ישראל בתחום מדעי החיים
 2015 - פרס אולאב ת'ון בתחום מדעי הרפואה (אוסלו, נורווגיה)
 2023 - חבר בינלאומי באקדמיה הלאומית האמריקאית למדעים (National Academy of Sciences)
 2025 - אות הוקרה על מפעל חיים, האגודה הישראלית לגנטיקה
 2025 - אות הוקרה לבוגר מצטיין על הישגים יוצאי דופן במדעי החיים, הפקולטה לביולוגיה של הטכניון
 2026 - חבר בינלאומי באקדמיה של האגודה האמריקאית לחקר הסרטן (AACR)

מחקריו
ממוזער|200x200 פיקסלים|יוסף שילה
יוסף שילה עוסק מאז עבודת הדוקטור שלו ועד היום במחלה התורשתית חשוכת המרפא תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה (המכונה בקיצור A-T). המחלה הנדירה מופיעה באוכלוסיות שונות בעולם, ובישראל נמצאו חולים במחלה בעיקר בין יהודים יוצאי צפון אפריקה, ערבים, דרוזים ובדואים. המחלה מאופיינת על ידי ניוון של המוחון (צרבלום), הגורם לנכות קשה, מכיוון שחלק זה של מערכת העצבים אחראי לתיאום מוטורי, מחלת ריאות כרונית, חסר חיסוני, נטיית-יתר לסרטן הזדקנות מואצת, אי-יציבות הגנום, המתבטאת בשברים בכרומוזומים, ורגישות קיצונית לקרינה מייננת, כגון קרינת X ולכימיקלים שונים הפוגעים בדנ"א.

זיהוי הגן הפגוע במחלה A-T
בשנים 1988–1995 התרכזה קבוצת המחקר של שילה באוניברסיטת תל אביב במשימה אחת ויחידה – זיהוי הגן הפגוע בחולי A-T.

זיהוי הגן בוצע בשיטת השיבוט האיתורי (positional cloning), שפותחה באותה עת וחייבה השקעת משאבים נרחבת ורכישת הטכנולוגיה לחקר הגנום, שעשתה אז את צעדיה הראשונים. מאמץ זה הניב פרי ב-1995, והגן הפגוע במחלה זוהה על ידי הקבוצה וכונה (ataxia-telangiectasia mutated)  ATM. שיבושים (מוטציות) בגן זה גורמים למחלה A-T בכל אוכלוסיות האדם. זיהוי הגן אפשר לראשונה אבחנה טרום-לידתית מדויקת של המחלה ופתח פתח להבנת הבסיס המולקולרי שלה.

הבנת תפקידיו החלבון ATM והקשר שלהם לתסמיני המחלה A-T
מאז גילוי הגן שוקדת הקבוצה על הבנת תפקידו של תוצר הגן – החלבון המקודד על ידו, המכונה אף הוא ATM. קבוצתו של שילה וקבוצות אחרות הבהירו, כי חלבון זה הוא המפעיל והבקר הראשי של תגובת התא לנזק ייחודי, הנגרם למולקולת ה-DNA על ידי קרינה מייננת וכימיקלים שונים – שבר בשני גדילי ה-DNA (שבר דו-גדילי). זהו נזק חמור וקטלני, שאם אינו נענה על ידי תגובה מתאימה של התא, הוא עלול להביא למות התא, או להפיכתו לתא סרטני. החלבון ATM מפעיל רשת תגובות מסועפת לנזק זה, המאפשרת את תיקונו והחזרת חיי התא למסלולם התקין בתוך מספר שעות. הוא עושה זאת על ידי גרימת שינוי כימי זעיר, המכונה זרחון, במספר רב של חלבונים בתא, המשמשים שחקני מפתח במגוון תהליכים. שינוי זה גורם לשינוי בתפקודם או ביציבותם של חלבונים אלה, ועל ידי כך – לשינוי בתהליכים המבוקרים על ידם. בדרך זו מצליח חלבון אחד – ATM להשפיע על מספר רב של תהליכים בתוך זמן קצר ביותר מעת גרימת השברים ב-DNA. היעדרו של חלבון זה בחולי A-T מונע מתאי גופם להגיב תגובה ראויה לנזקים הנגרמים ל-DNA על ידי קרינה וכימיקלים שונים, וכן לנזקים הנגרמים על ידי תוצרי לוואי נורמליים של חילוף החומרים התאי. לאחרונה, הבינה הקבוצה, כי ATM מסייע בזירוז תיקונם של סוגים רבים נוספים של נזקי דנ"א, ובכך הוא ממלא תפקיד מכריע בשמירת יציבות הגנום - נרחב אף יותר משחשבו בעבר.

הקבוצה ממשיכה לחקור את דרכי הפעלתו של החלבון ATM בעקבות גרימת נזקי DNA ואת התהליכים המבוקרים על ידו. לאחרונה, מתמקדת הקבוצה בהבנת הסיבה לניוון העצבי במחלה A-T, וכן בהבנת ההזדקנות המואצת הקשורה לאי-יציבות הגנום ומחלת הריאות הכרונית של הלוקים במחלה. לאחרונה, הראתה הקבוצה, כי בנשאים של מוטציות בגן ATM מהסוג הגורם ל-A-T חלה האצה קלה של תהליכי הזדקנות, והם בעלי סיכון מוגבר למחלת ריאות עקב עישון. במקביל, חוקרת הקבוצה תהליך הזדקנות של תאים בתרבית המכונה cell senescence, את המנגנונים המולקולריים המובילים לתהליך זה, ואת הקשר בין אי-יציבות גנומית, נטיית-יתר לסרטן, הזדקנות מואצת והתחלואה הקשורה אליה באוכלוסייה הכללית.

לקריאה נוספת
יוסי שילה, הגנטיקה החדשה ותורשת האדם, בהוצאת משרד הביטחון: אוניברסיטה משודרת, 1991

קישורים חיצוניים




 יוסף שילה, באתר פרס א.מ.ת
 כרטיס אישי וקורות חיים, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
 יוסף שילה, חקר מחלות תורשתיות נדירות: חובה אנושית ומפתח להבנה רפואית, הרצאות החברים החדשים, איגרת דצמבר 2006, עמ' 19–25, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים



 ריאיון עם פרופ' יוסף שילה בכתב העת EMBO Reports, שנת 2019.
 פרופיל של פרופ' יוסף שילה בכתב העת של האקדמיה הלאומית האמריקאית למדעים, שנת 2025.

הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
קטגוריה:זוכי פרס א.מ.ת.
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:גנטיקאים ישראלים
קטגוריה:ביוכימאים ישראלים
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למדעי החיים
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949