חמישיות כלי נשיפה אופוס 56 של דאנצי

שלוש החמישיות לכלי נשיפה מעץ (חליל, אבוב, קלרינט, קרן ובסון) של המלחין הגרמני פראנץ דאנצי, הן מן היצירות הראשונות והחשובות להרכב זה. חמישיות אלו הן הסט הראשון מתוך שלושה של חמישיות כלי נשיפה אשר כתב דאנצי, והוא המבוצע ביותר מביניהם, ומבין מרבית יצירותיו של המלחין. הוא פורסם לראשונה בפריז בשנת 1821.

רקע
הז'אנר של חמישיית כלי נשיפה מעץ החל להתפתח בשלהי התקופה הקלאסית, בראשית המאה ה-19. המלחין שיסד את ההרכב, פשוטו כמשמעו, היה אנטון רייכה, אשר היה הראשון לכתוב להרכב זה - למעלה משני תריסרים של יצירות. בתגובה לפרסום חמישיותיו של רייכה משנת 1817 והצלחתן הרבה מאוד, החל דאנצי לכתוב את סט החמישיות הראשון שלו, שיצא לאור בשנת 1821 בפריז. אופוס זה הוקדש לרייכה, ועל הכריכה של ההוצאה הראשונה ניתן לראות ששמו של רייכה בולט אף יותר משמו של דאנצי עצמו. ייתכן שצעד זה נעשה מסיבות שיווקיות, שכן חמישיותיו של רייכה היו פופולריות מאוד, וייתכן פשוט, שדאנצי רצה להוקיר את רייכה על ההרכב שיסד.

סגנון ומבנה
החמישיות שבאוסף זה כתובות על פי המסורת הקלאסית, בסגנונו הייחודי של דאנצי. הן עשירות במלודיות, בפיתוחים מוטיביים דרמטיים ובכרומטיקה עדינה שמאפיינת את כתיבתו של דאנצי. כמו כן, החמישיות מצלצלות כאילו הן כתובות באופן וירטואוזי במיוחד, וזאת הודות להיכרותו העמוקה של דאנצי עם הכלים ויכולותיהם, שכן מבחינה טכנית הן אינן קשות. כמו כן, בולטים החליל והאבוב בקווים המלודיים העליונים, בעוד ששלושת הכלים הנמוכים מנגנים את הליווי לרוב, אך מקבלים מפעם לפעם קטעי סולו.

בסט שלוש חמישיות בסולמות שונים: חמישייה ראשונה בסי במול מז'ור, שנייה בסול מינור, ושלישית בפה מז'ור. הסולמות הללו מאפשרים לנגן את כל החמישיות על קלרינט בסי במול. סדר הפרקים זהה בכל החמישיות; פרק ראשון בקצב מתון יחסית בצורת סונטה (אשר בחמישייה בפה מז'ור מקדימה אותו פתיחה איטית), פרק שני איטי, פרק שלישי שהוא מינואט, אשר קרוב באופיו לסקרצו, ופרק פינאלה ווירטואוזי.

פירוט הפרקים
1. חמישייה בסי במול מז'ור
אלגרו
אנדנטה קון מוטו
מינואט - אלגרטו
אלגרטו

2. חמישייה בסול מינור
אלגרטו
אנדנטה
מינואט - אלגרטו
אלגרטו

3. חמישייה בפה מז'ור
אנדנטה סוסטנוטו - אלגרו
אנדנטה
מינואט - אלגרטו
אלגרטו

 קישורים חיצוניים 
 פירוט על החמישייה השנייה וקטעי שמע

קטגוריה:יצירות לחליל
קטגוריה:יצירות קאמריות