הקרן לשיקום מחצבות

הקרן לשיקום מחצבות בישראל היא תאגיד סטטוטורי עצמאי, שמטרתו לשקם שטחים שנפגעו על ידי פעולות חציבה, ולהכשירם לייעוד תכנוני חדש.

הקרן פועלת להכנת תוכנית שיקום, ולביצוע השיקום בפועל, לעיתים ביחד עם אחרים. - הקרן מפקחת על ביצוע פעולות השיקום איכותן והתאמתן לתכנון המאושר. בסיום השיקום האחריות הכוללת לשטח המשוקם, לתחזוקתו ולתפעולו נמסרת לרשות האחראית, דוגמת רשות מקומית, רשות ניקוז, קק"ל, רט"ג וכדומה.

משך הזמן הנדרש לשיקומה של כל מחצבה יכול לנוע ממספר חודשים עד שנים, זאת בהתאם לתכנון המבוקש, גודל השטח ולייעוד השיקום בסיום התהליך. בסיום פעולות השיקום, המחצבות המשוקמות על ידי הקרן, יכולות להפוך לפארק ציבורי, שטח פתוח, גן לאומי או יער, תיאטרון חוץ, מאגר מים וכדומה.

היסטוריה
הקרן לשיקום מחצבות הוקמה במסגרת תיקון פקודת המכרות משנת 1973 והתקנות שאושרו בשנת 1978.
הקרן מנוהלת על ידי שמונה נציגי משרדים ורשויות ובראשה עומד נציג משרד האנרגיה והתשתיות. לפי התקנות, חובה על כל בעל מחצבה פעילה לשלם לידי הקרן, סכום כספי, הנקבע לפי סוג סוג החומר הנחצב והיקפו. מטרת התשלום היא יצירת קופה בידי הקרן אשר תשמש למימון שיקום מחצבות, בסיום פעולת החציבה בהן, בהתאם למדיניות הקרן.

הקרן הוקמה  לאחר שב-29 ביוני 1978 פורסמו התקנות (ק"ת 3865) אשר איפשרו את הקמת הקרן. הנהלת הקרן מונתה בנובמבר 1978. בעקבות הקמת הקרן נקבעו הסדרים עם מינהל מקרקעי ישראל שישמש ככלי לגבייה הכספים שהיו צריכים להיות משולמים לקרן.
הקרן פנתה  לרשות שמורות הטבע בבקשה שהם יעשו סקר ארצי של מחצבות נטושות. ממצאי הסקר העלו 400 מחצבות נטושות בישראל. הכמות הגדולה של המחצבות הביאה את הנהלת הקרן סדרי עדיפות לשיקום מחצבות על בסיס  תוכניות השיקום של הוועדות המחוזיות לתכנון ובנייה. הסקר העלה שלרוב המחצבות אין בכלל תוכניות שיקום. הקרן החלה בהכנת תוכניות שיקום ל-15 מחצבות שהייתה להן עדיפות בתוכניות והעבודה בהם החלה.

במהלך שנת 2019 הוקמה הקרן לשיקום מחצבות באזור יהודה ושומרון, בה חברים נציגים מטעם המנהל האזרחי.

על פי חזון הקרן: "הקרן לשיקום מחצבות תפעל לשיקום מחצבות נטושות, על פי עקרונות פיתוח בר קיימא לטובת רווחת הציבור והסביבה. השיקום יבוצע על פי מדיניות הקרן, בשקיפות ובשיתוף פעולה עם הרשות הציבורית המקבלת את האתר לאחריותה בגמר השיקום.".

שיקום מחצבות
שיקום מחצבה היא פעולה המתבצעת לאחר סיום פעילות המחצבה, ומשאישר המפקח על המכרות במשרד האנרגיה כי הסתיים שלב הוצאת חומרי הגלם מהמתחם המדובר. מטרת השיקום היא לרפא את "הפצע" והפגיעה בנוף ולהחזיר את השטח המשוקם לשימוש הציבור בהתאם ליעוד הקרקע, שנקבע על ידי מוסדות התכנון.

לאחר שמתקבלת החלטה לשקם מחצבה, הקרן פועלת להכנת תוכנית שיקום. בהליך תכנון השיקום מושם דגש על אמות מידה מנחות כגון: פיתוח סביבתי בהתאם לצורכי הגוף שמנהל את הקרקע, לטיפול במפגעי בטיחות ובמפגעים סביבתיים, שיקום נופי תוך שימור ערכים אקולוגיים, חיבור לסביבה והנגשה בסיום התהליך לקהל הרחב. ההליך לכל אורכו נעשה תוך שיתוף פעולה עם שורה של גופים, דוגמת: רשות מקרקעי ישראל, משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, רשויות התכנון וגופים סביבתיים.

בישראל ישנן כ־500 אתרים של בורות ואתרי חציבה בהם הסתיימה החציבה והם צריכים לעבור הליך שיקום.

השיקום מתבצע לאחר קבלת אישור נציג בעל הקרקע, תוכנית בתוקף, אישור הכרזה של המפקח על המכרות ואישור הרשות המקבלת לתחזוקת האתר לאחר השיקום.

 דוגמאות לשיקומי מחצבות 
 גן לאומי מגדל צדק – בסמוך לראש העין היה אחד מאתרי החציבה הגדולים במדינת ישראל, כחלק ממחצבות מגדל צדק. באזור זה חצבו עשרות חוצבים לאורך עשרות שנים. לאחר הפסקת החציבה, הקרן פעלה בשיתוף רשות הטבע והגנים לשקם את המחצבות הנטושות. במקום פותחו שבילי טיול רגליים שבילי אופניים בריכות חורף, מוקדי טיול ופנאי לרווחת הציבור.
 פארק המחצבה בבאר שבע – במשך עשרות שנים בלב שכונת ד' בעיר באר שבע שכן "הבור הגדול" – עדות אילמת למחצבה שפעלה במקום עוד טרם הקמת המדינה, אשר שימשה במשך שנים כמקור המרכזי באזור לכריית ואספקת חומרי גלם לתעשיית הבניה בדרום. לאחר שעמדה נטושה במשך עשרות שנים במהלכן הפכה למפגע סביבתי, תברואי וחברתי, החלה הקרן לשיקום מחצבות בשיתוף עיריית באר שבע בעבודות השיקום שנמשכו כשנתיים וחצי, אשר התפרסו על פני 48 דונם, בסיומן הוקם פארק רחב ידיים בלב העיר הכולל בתוכו טיילת היקפית, שבילים, אזורי ספורט ומשחק, גינון ובריכת נוי לרווחת הציבור.
 גן לאומי צבעי מכתש רמון - בשטח הגן הלאומי פעלו מספר מחצבות. החל משנות ה-90 נאסרה פעילות הכרייה ומכתש רמון הוכרז כאזור לשימור. המחצבות הרבות שוקמו ובאזור בוצע פיתוח מואץ לשיקום הנוף בשיתוף פעולה של רשות הטבע והגנים, מועצה מקומית מצפה רמון, מועצה אזורית רמת נגב ובמימון של הקרן לשיקום מחצבות. במקום פותח ציר תנועה הקרוי "ציר צבעי רמון", העובר דרך מוקדי החציבה השוני ובו מתגלה שכבות הסלע הצבעוניות שנחפרו לאורך השנים ונשמרו במסגרת הפיתוח.
 פארק וולקני אביטל - בחלקו המזרחי של הר אביטל פעלה מחצבת סקוריה שנגסה בהר. כריית הסקוריה חשפה שכבות גאולוגיות מעניינות המלמדות על ההיסטוריה הגעשית של רמת הגולן. בעזרת מועצה אזורית גולן, הקרן לשיקום מחצבות ומשרד התיירות שוקם המקום והפך לפארק וולקני-גאולוגי שנפתח ב-2013. הכניסה לפארק היא בחינם וניתן ללמוד על המקום בעזרת שלטי הסבר ועמדות מסבירן העוזרות להסביר תופעות געשיות שונות כמו טיפות געשיות ואופקי הפצצות.
 המגרסה (מלכיה) - לאחר הדממת המתקן בשנות ה-60 הוא עמד ללא שימוש עד ההחלטה ב-2018 לשמר אותו. תהליך השימור בוצע על יד המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל בשיתוף משרד ירושלים ומורשת, משרד התרבות והספורט והקרן לשיקום מחצבות. הקרן לשיקום מחצבות פעלה לשיקום ופיתוח הנופי. הפיתוח כלל שבילי טיול רגליים, שילוט, פרגולות להתכנסות וכו'. תכנון הפרויקט בוצע על ידי משרד ז'ק-רייכר. תהליך השימור שבוצע בסיוע המועצה לשימור אתרים כלל: שחזור מסוע הכפות, הנפה ורצועות ההנעה, שיפוץ המנועים, תיקון מבנה הבטון (הממגורות) ופיתוח השטח המקיף את המבנה. הפיתוח כלל סככות צל, מתקני ישיבה, נקודות שתייה, גינון, שבילי הליכה ונקודת הסברה קולית. האתר המשוחזר נחנך ב-21 באוקטובר 2021 והמבקרים במקום יכולים לחזות בהדגמה חיה של עבודת המתקן.
 מחצבת מג'ד אל-כרום – במקום בוצעו עבודות לפיתוח אזור היער והתאמתו לקליטת קהל בתחום המחצבה הנטושה. השיקום מאפשר פעילות פנאי ונופש ופעילות חינוכית תוך שמירה על ערכי הטבע במקום. במסגרת העבודות הוקמה רחבת התכנסות עם טראסות ישיבה, לצד שולחנות פיקניק, נקודות תצפית, שביל טיול היקפי, שילוט, גינון ונטיעות באופי בוסתן. הפרויקט נעשה בשיתוף קרן קיימת לישראל, מועצה מקומית מג'ד אל כרום ואשכול בית הכרם.

הנהלת הקרן
הנהלת הקרן מונה 8 נציגים של משרדי ממשלה ורשויות סטטוטוריות בהם: משרד האנרגיה, רשות מקרקעי ישראל, המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים, משרד הפנים, משרד האוצר ומשרד העבודה. לצידם משמשים שני משקיפים: נציג איגוד יצרני חומרי המחצבה ונציג הקרן הקיימת לישראל. נציג משרד האנרגיה והתשתיות משמש כיו"ר הקרן.

הקרן מנוהלת על ידי מנהל הקרן לשיקום מחצבות. מנהל הקרן אחראי לפעילותה השוטפת של הקרן הכוללת בין היתר תחומי תכנון וביצוע, ריכוז מכרזי שיקום והצעות תקציביות לשיקום, קשר שוטף עם בעלי הקרקע - בעיקר רשות מקרקעי ישראל, קשר עם רשויות, הפקת נתונים, העברת המלצות לאישור הנהלת הקרן ומעקב אחר ביצוע השיקום בשטח.

גלריית תמונות

 ראו גם 
 פרויקט שיקום מחצבת נשר
 מחצבות חפציבה
 מחצבת 4.5

קישורים חיצוניים



 סרטונים של הקרן לשיקום מחצבות, באתר Vimeo




 הערות שוליים 

שמירה על שטחים פתוחים
קטגוריה:ישראל: מחצבות