מדינות גרמניה

גרמניה היא פדרציה, כלומר מדינה ריבונית המורכבת ממדינות משנה. בגרמניה של ימינו 16 מדינות משנה – Bundesländer (בּוּנדֶסלֶנדֶר; ביחיד: Bundesland, בּוּנדֶסלַנד) – שכל אחת מהן ריבונית באופן חלקי. לכל אחת מהמדינות עיר בירה, ממשלה ומוסדות משלה. לברלין ולהמבורג אין ערי בירה, שכן הן ערי-מדינה. בתחומי מדינת ברמן, הנחשבת גם היא לעיר-מדינה, כלולות שתי ערים, והעיר ברמן היא עיר הבירה של מדינת ברמן. פיזור האוכלוסין במדינות השונות איננו אחיד: כמחצית מאוכלוסיית גרמניה חיה בשלוש המדינות המאוכלסות ביותר – נורדריין-וסטפאליה, בוואריה, ובאדן-וירטמברג; המחצית השנייה פזורה על פני 13 המדינות האחרות.

כמעט מאז ומתמיד המסורת הפדרליסטית שלטה בגרמניה. מותו של פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה מבית שטאופן ששלטה באימפריה הביאה את גרמניה למצב של התפוררות ופיצול של המשטר, והמערכת הפיאודלית נשברה למכלול של נסיכויות עצמאיות בעלות זיקה רופפת ביניהן. המדינות שמרכיבות את הרפובליקה כיום מבוססות על שרידיהן של מדינות ונסיכויות היסטוריות שהרכיבו את האימפריה הרומית הקדושה, הקונפדרציה הגרמנית, הקונפדרציה הצפון-גרמנית, הקיסרות הגרמנית ורפובליקת ויימאר.

כל אחת מהמדינות מספקת את חלקה בהיסטוריה התרבותית של גרמניה, וכל אחת מהן מאופיינת במנהגים שונים, תרבות שונה, ניבים מקומיים וסגנון אדריכלי שונה.

המדינות
לאחר מלחמת העולם השנייה מדינות גרמניה היו תחת שליטתן של כל ארבעת אזורי הכיבוש בגרמניה. ובמקביל חולקה גם העיר ברלין לארבעה אזורים. ב-1949 המדינות בשלושת האזורים המערביים הקימו את הרפובליקה הפדרלית של גרמניה, הלוא הוא שמה הרשמי של גרמניה המערבית. זאת בניגוד להתפתחות שלאחר המלחמה באוסטריה, שם הבונד (Bund; פדרציה) הוקמה לראשונה, ולאחר מכן מדינות בודדות נוצרו תחת הפדרציה.

מקור השימוש במונח "Länder" ("לֶנדר") לתיאור מדינות משנה בגרמניה בחוקת ויימאר משנת 1919. קודם לכן, המדינות שהרכיבו את הקיסרות הגרמנית נקראו "Staaten" ("שטאטן"). כיום המונח הגרמני המקובל הוא "Bundesland", אך אינו רשמי – הן מחוקת ויימאר והן מחוקת גרמניה המודרנית. שלוש מדינות קרויות "Freistaat" (פרַיישטאט – "מדינה חופשית"): בוואריה (מ-1919), סקסוניה (מ-1990), ותורינגיה (מ-1994).

  סמל
  מדינה
  תאריך הצטרפות

  ראש הממשלה
  תמונה
  מפלגה
  נציגים בבונדסראט
  שטח בקמ"ר
  אוכלוסייה באלפים (2023)
  צפיפות לקמ"ר
  עיר בירה
  קוד תקן  50px
  באדן-וירטמברג  Baden-Württemberg
  1952
  וינפריד קרטשמן
 70px
 מפלגת הירוקים סוציאל-דמוקרטית
  6
  35,752
  11,148
  310
  שטוטגרט  Stuttgart
  BW  50px
  בוואריה  Bayern  באיֶירְן
  1949
 מרקוס זודר
 לא ממוסגר|105x105 פיקסלים
 סוציאלי-נוצרי
הבוחרים החופשיים
  6
  70,552
  13,203
  185
  מינכן  München
  BY  50px
  ברלין  Berlin
  1990
  קאי וגנר
 88x88 פיקסלים
  סוציאל-דמוקרטית נוצרית-דמוקרטית
  4
  892
  3,689
  4,088
  – 
  BE
   50px
  ברנדנבורג  Brandenburg
  1990
  דיטמר ווידקה
 70px
  סוציאל-דמוקרטית די לינקה
  4
  29,479
  2,547
  85
  פוטסדאם  Potsdam
  BB  50px
  ברמן  Bremen
  1949
  אנדריאס בוונשולטה
 105x105 פיקסלים
  סוציאל-דמוקרטית מפלגת הירוקים
  3
  419
  664
  1,599
  – 
  HB
   50px
  המבורג  Hamburg
  1949
 פטר צ'נצ'ר
 לא ממוסגר|105x105 פיקסלים
  סוציאל-דמוקרטיתמפלגת הירוקים
  3
  755
  1,904
  2,439
  – 
  HH  50px
  הסן  Hessen
  1949
  בוריס ריין
 105x105 פיקסלים
  נוצרית-דמוקרטית חופשית-דמוקרטית
  5
  21,115
  6,314
  297
  ויסבאדן  Wiesbaden
  HE  50px
  מקלנבורג-מערב פומרניה  Mecklenburg-Vorpommern  מקלנבורג-פורפומרן
  1990
 מנואלה שווזיג
 לא ממוסגר|114x114 פיקסלים
  סוציאל-דמוקרטית נוצרית-דמוקרטית
  3
  23,180
  1,605
  69
  שוורין  Schwerin
  MV  50px
  סקסוניה התחתונה  Niedersachsen  נידרזאקסן
  1949
  שטפן וייל
 70px
  נוצרית-דמוקרטית חופשית-דמוקרטית
  6
  47,609
  8,046
  168
  הנובר  Hannover
  NI
   50px
  נורדריין-וסטפאליה  Nordrhein-Westfalen  נורדריין-וסטפאלן
  1949
 הנדריק ויסט
 לא ממוסגר|100x100 פיקסליםנוצרית-דמוקרטיתהדמוקרטית-החופשית
  6
  34,085
  17,945
  526
  דיסלדורף  Düsseldorf
  NW  50px
  ריינלנד-פפאלץ  Rheinland-Pfalz
  1949
  אלכסנדר שווייצר
 105x105 פיקסלים
  סוציאל-דמוקרטית
  4
  19,853
  4,127
  206
  מיינץ  Mainz
  RP  50px
  חבל הסאר  Saarland  זארלנד
  1957
 אנקה רלינגר
 לא ממוסגר|88x88 פיקסלים
  נוצרית-דמוקרטיתסוציאל-דמוקרטית
  3
  2,569
  1,006
  388
  זארבריקן  Saarbrücken
  SL  50px
  סקסוניה  Sachsen  זאקסן
  1990
 מיכאל קרצ'מר
 לא ממוסגר|87x87 פיקסלים
 נוצרית-דמוקרטיתסוציאל-דמוקרטית
  4
  18,416
  4,037
  221
  דרזדן  Dresden
  SN
   50px
  סקסוניה-אנהלט  Sachsen-Anhalt  זאקסן-אנהלט
  1990
  ריינר האזלוף
 70px
  נוצרית-דמוקרטית סוציאל-דמוקרטית
מפלגת הירוקים
  4
  20,446
  2,155
  108
  מגדבורג  Magdeburg
  ST  50px
  שלזוויג-הולשטיין  Schleswig-Holstein
  1949
 דניאל גינתר
 לא ממוסגר|104x104 פיקסלים
  נוצרית-דמוקרטית חופשית-דמוקרטית
מפלגת הירוקים
  4
  15,799
  2,936
  183
  קיל  Kiel
  SH  50px
  תורינגיה  Thüringen  תירינגן
  1990
  בודו ראמלו
 70px
  די לינקה סוציאל-דמוקרטיתמפלגת הירוקים
  4
  16,172
  2,099
  133
  ארפורט  Erfurt
  TH

היסטוריה
200px|שמאל|ממוזער|מפה של מדינות גרמניה הנוכחיות הנמצאות לגמרי או בעיקר בגבולותיה הישנים של הקיסרות הגרמנית שתחת הנהגת ממלכת פרוסיה.
לפדרליזם מסורת ארוכת שנים בגרמניה; האימפריה הרומית הקדושה הייתה מורכבת ממספר רב של מדינות קטנות ("Kleinstaaterei"; קליינשטאטריי). מספר השטחים הוקטן במידה ניכרת במהלך המלחמות הנפוליאוניות. לאחר קונגרס וינה הוקמה הקונפדרציה הגרמנית שהורכבה מ-39 מדינות. הקונפדרציה פורקה לאחר מלחמת שבעת השבועות ובמקומה קמה הקונפדרציה הצפון-גרמנית תחת הנהגתה של ממלכת פרוסיה; מלחמה זו הביאה את פרוסיה למעמד דומיננטי בגרמניה, והלאומיות הגרמנית הכריחה את המדינות העצמאיות הנותרות לכרות ברית עם פרוסיה במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה (1870 – 1871), ולאחר מכן להיעתר להמלכת וילהלם הראשון כקיסר גרמניה. הקיסרות הגרמנית החדשה כללה 25 מדינות (שלוש מהן ערי הנזה) והישות הטריטוריאלית אלזס-לורן. הקיסרות נשלטה בידי פרוסיה, ששלטה ב-65% משטחה ו-62% מאוכלוסייתה. לאחר האבדות הטריטוריאליות שפקדו את גרמניה במסגרת חוזה ורסאי, המדינות הנותרות המשיכו כרפובליקות. מדינות אלו בוטלו בהדרגה, דה פקטו, תחת המשטר הנאצי במהלך תהליך הגלייכשלטונג (האחדה).

בתקופת הכיבוש של בעלות הברית על גרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה גבולות המדינות נוסחו מחדש על ידי הממשלות הצבאיות של בעלות הברית; אף מדינה לא היוותה יותר מ-30% מהאוכלוסייה או הטריטוריה; הדבר נעשה על מנת למנוע מצב שבו מדינה כלשהי תחזיק בהשפעה דומיננטית כפי שאירע בעבר עם פרוסיה. תחילה, רק חלק מהמדינות שלפי המלחמה נותרו כפי שהיו: חלק מבאדן, בוואריה, ברמן, המבורג, סקסוניה ותורינגיה; המדינות המוקפות, ריינלנד-פפאלץ, נורדריין-וסטפאליה וסקסוניה-אנהלט חבו את קיומם של כוחות הכיבוש ונוצרו מתוך מחוזות פרוסים ומדינות קטנות יותר.

עם ייסודה, גרמניה המערבית הורכבה מ-11 מדינות. אלה צומצמו ל-9 מדינות ב-1952 כאשר 3 מתוכן (דרום באדן, וירטמברג-הוהנצולרן ווירטמברג-באדן) התמזגו למדינה חדשה בשם באדן-וירטמברג. ב-1957, כאשר הוחזר חבל הסאר מכיבוש צרפתי, כללה המדינה כ-10 מדינות משנה, אלו מכונות היום "המדינות הישנות". ברלין המערבית הייתה תחת הריבונות המערבית של בעלות הברית והיא הייתה בפועל מובלעת של גרמניה המערבית אולם דה יורה הייתה שטח כבוש.

גרמניה המזרחית הורכבה מ-5 מדינות (ברנדנבורג, מקלנבורג-מערב פומרניה, סקסוניה, סקסוניה-אנהלט ותורינגיה). ב-1952 בוטלה החלוקה למדינות ובמקומם המדינה חולקה ל-14 מחוזות מנהליים. השליטה הסובייטית בברלין המזרחית (אף על פי שרשמית הייתה בעלת מעמד זהה לזו של ברלין המערבית) הכריזה עליה כבירתה של גרמניה המזרחית וכמחוז ה-15 שלה.

לקראת איחוד גרמניה המחודש ב-3 באוקטובר 1990 נוצרו מחדש חמש המדינות בגרמניה המזרחית שהרכיבו אותה בעבר. מחוז ברלין המזרחית לשעבר מוזג עם ברלין המערבית ליצירת מדינה חדשה. מעתה כוללת גרמניה 16 מדינות משנה: 10 המדינות "הישנות" של גרמניה המערבית ו-5 המדינות "החדשות" של גרמניה המזרחית בנוסף למדינת ברלין החדשה. בחוקת גרמניה שתוקנה לאחר האיחוד נקבע כי באפשרות המדינות לנהל הסכמים עם מדינות חוץ בתחום מיומנותן ובהסכמת הממשלה הפדרלית.

מבנה הממשלה
חוק היסוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה, החוקה הפדרלית, קובע כי המבנה של הממשלה בכל מדינה חייב "להתאים לעקרונות של הממשל הרפובליקני, הדמוקרטי והחברתי בהתבסס על שלטון החוק". רוב המדינות כפופות לממשלה בראשות ראש ממשלה (המכונה בגרמנית Ministerpräsident, שפירושו "שר-נשיא") לצד גוף מחוקק חד-ביתי הנקרא "לנדטאג".

המדינות הן רפובליקות פרלמנטריות, והיחסים בין הרשות המחוקקת לרשות המבצעת שלהן משקפים זאת: המחוקקים נבחרים בידי התושבים לתקופת כהונה של כ-4 או 5 שנים (תלוי במדינה), וראש הממשלה נבחר ברוב קולות על ידי חברי הלנדטאג.

ממשלותיהן של ערי המדינה (ברלין, ברמן והמבורג) הן סנאטים. בשלוש המדינות החופשיות (בוואריה, תורינגיה וסקסוניה) הממשלה מכונה "ממשלת המדינה" (Staatsregierung), ובעשר המדינות האחרות – "ממשלת הארץ" (Landesregierung). קודם ל-1 בינואר 2000 הורכב הפרלמנט של בוואריה משני בתים (בית תחתון ובית עליון, שנקרא סנאט) והסנאט מנציגי הקבוצות החברתיות והכלכליות הדומיננטיות של המדינה. הסנאט בוטל בעקבות משאל עם שנערך שנתיים קודם לכן.

ראו גם
רשימת ערי גרמניה שנכתב עליהן ערך בוויקיפדיה העברית

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מדינות
קטגוריה:חלוקת פדרציות וקונפדרציות למדינות
גרמניה