יאיר גולן

יאיר גולן (נולד ב-14 במאי 1962, י' באייר ה'תשכ"ב) הוא פוליטיקאי ישראלי ואלוף במילואים בצה"ל, המכהן כיו"ר מפלגת הדמוקרטים.

במהלך שירותו הצבאי כיהן, בין היתר, כסגן הרמטכ"ל, מפקד פיקוד העורף ומפקד פיקוד הצפון. כיהן כחבר הכנסת בשנים 2019–2022 מטעם מפלגת מרצ וכסגן שרת הכלכלה והתעשייה בשנים 2021–2022.

בטבח שבעה באוקטובר חילץ, כאזרח, מספר רב של נפגעים במהלך הטבח בפסטיבל הנובה.

במאי 2024 נבחר לראשות מפלגת העבודה, ותחת הנהגתו הגיעה המפלגה להסכמה על מיזוג עם מפלגת מרצ ליצירת המפלגה המשותפת "הדמוקרטים". מהמובילים הבולטים בביקורת ובמאבק הציבורי והפוליטי נגד ממשלות בנימין נתניהו.

 ביוגרפיה 
גולן נולד וגדל בראשון לציון. אביו, גרשון גולדנר, נמלט בגיל ארבע עם הוריו מגרמניה הנאצית לארץ ישראל בשנת 1935. אביו שירת בצה"ל ובתפקידו האחרון היה עוזר טכני בכיר לקצין קשר ואלקטרוניקה ראשי בדרגת אלוף-משנה. השתחרר בקיץ 1973 ובמלחמת יום הכיפורים במסגרת שירות מילואים פיקד על גדוד לוחמה אלקטרונית. אימו, רחל (אוקה), נולדה בתל אביב לאריה רפופורט שעלה בשנת 1921 מהעיר קמניץ-פודולסקי שבאוקראינה ולחנה (לבית סלומון), ילידת ראשון לציון שהוריה נמנו על מייסדי מושב הפועלים נחלת יהודה. אחיו הבכור הוא פרופסור ארנון גולן מאוניברסיטת חיפה.

גולן למד בבית הספר חביב ובבית הספר "ידלין" בראשון לציון ובאורט סינגאלובסקי בתל אביב.

שימש ראש מועצת קן ב.

שמאל|ממוזער|250px|גולן בלבנון
בשנת 1980 התגייס לצה"ל. אף שעבר את מבחני קורס הטיס, בחר גולן להתנדב לצנחנים בעקבות אחיו ששירת בחטיבה. גולן שירת בפלוגת עורב החטיבתית ובהמשך יצא לקורס קציני חי"ר. כצוער בקורס לחם במלחמת לבנון הראשונה בקרבות מול הצבא הסורי ומול מחבלי אש"ף בביירות.

בסיום קורס קצינים מונה למפקד צוות בפלנ"ט צנחנים. בשנת 1984 שימש מפקד פלוגה בגדוד הנח"ל המוצנח של הצנחנים, ובהמשך שימש מפקד פלוגת "עורב" (הפלנ"ט) בצנחנים, והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. בין היתר, פיקד על פלוגת "עורב" במבצע "רפואה שלמה" במהלכו ירה כוח מן הפלוגה מספר טילי נ"ט על המכללה האסלאמית של חזבאללה בכפר צדיקין ובמבצע עיניים ירוקות בדצמבר 1986, שבו תקפו במשולב כוח מפלוגת הנ"ט של הצנחנים בפיקודו וכוח צלפים מיחידת שלדג את בסיס החזבאללה במיידון. לאחר מכן שימש גולן סגן מפקד גדוד 890, קצין אג"ם חטיבתי ומפקד גדוד 890.

 תפקידים בכירים 
ממוזער|250px|טקס מינויו של גולן כמפקד פיקוד הצפון, יולי 2011
בשנים 1993–1994 פיקד גולן על גדוד גפן של בית הספר לקצינים. בשנת 1994 שימש קצין אג"ם של אוגדת איו"ש. בשנים 1996–1997 פיקד על החטיבה המזרחית ביחידת הקישור ללבנון. בשנת 1997 נפצע בהיתקלות עם חוליית מחבלי חזבאללה סמוך למוצב סוג'וד אולם חרף הפציעה המשיך לפקד ולנהל את הקרב נגד המחבלים. בשנים 1998–2000 שימש ראש מחלקת מבצעים באגף המבצעים.

בשנים 2000–2002 פיקד על חטיבת הנח"ל. יחד עם קבוצת מפקדים נוספים היה מהדוחפים לפעול כנגד מקורות הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה, בקסבות ובמחנות הפליטים, למרות היותם מרחבים עירוניים צפופים ומסובכים ללחימה. גולן הוביל את החטיבה במבצע חומת מגן ובמבצעים נוספים ברחבי יהודה ושומרון כנגד תשתיות הטרור הפלסטיני.

הועלה לדרגת תא"ל ובשנים 2003–2005 פיקד על עוצבת הגליל. בעקבות תקרית בה הרגו צלפי חזבאללה שני חיילים במוצב "נורית", קיבל גולן הערה פיקודית. בשנים 2005–2007 פיקד על אוגדת אזור יהודה ושומרון. ב-2006 ביצעה האוגדה תחת פיקודו את פינוי עמונה. בניגוד להוראת הדרג המדיני, ניהל משא ומתן עם מתנחלי חברון על פינוי השוק הסיטונאי בעיר, ועל כך ננזף על ידי הרמטכ"ל דן חלוץ. נזיפה נוספת קיבל מהרמטכ"ל גבי אשכנזי, על כך שכמפקד אוגדת איו"ש איפשר לחייליו להשתמש בנוהל שכן, בניגוד לפסיקת בג"ץ בנושא. קידומו עוכב בתשעה חודשים.

ב-2008 הועלה לדרגת אלוף, מונה למפקד פיקוד העורף, ופיקד עליו במהלך מבצע עופרת יצוקה. ביולי 2011, נכנס לתפקיד מפקד פיקוד הצפון. סיים את תפקידו ב-2 בנובמבר 2014. בתקופתו כמפקד הפיקוד התמודד עם זליגת מלחמת האזרחים בסוריה לרמת הגולן. את עוצבת געש החליפה בגזרה אוגדת הבשן כאוגדת ביטחון שוטף. בפברואר 2013 החליט לראשונה לקלוט בישראל פצועים ממלחמת האזרחים בסוריה, מהלך שאושר לאחר מכן על ידי הרמטכ"ל והדרג המדיני.

ב-15 בדצמבר 2014 נכנס לתפקידו כסגן ראש המטה הכללי. לטענת שר הביטחון משה יעלון, טרם מינויו של גדי איזנקוט לרמטכ"ל בפברואר 2015, העדיף ראש הממשלה בנימין נתניהו את גולן על פני איזנקוט. בנאומו שזכה לכינוי "נאום התהליכים" בטקס יום השואה תשע"ו 2016 במכון משואה כסגן הרמטכ"ל, אמר: "אם יש משהו שמפחיד אותי בזיכרון השואה, הוא זיהוי תהליכים מעוררי חלחלה שהתרחשו באירופה בכלל ובגרמניה בפרט, אז לפני 70, 80 ו-90 שנה ומציאת עדות להם כאן בקרבנו כיום". בעקבות הביקורת שעוררו דבריו הודיע גולן למחרת כי "לא הייתה לו שום כוונה להשוות בין צה"ל ומדינת ישראל לתהליכים שהתרחשו בגרמניה לפני 70 שנים". לימים טען גולן כי דבריו אלו בלמו את מינויו לרמטכ"ל, וכי אינו מתחרט על דבריו. ב-11 במאי 2017 סיים את תפקידו כסגן הרמטכ"ל.

באוגוסט 2018, לקראת סיום כהונתו הצפוי של גדי איזנקוט כרמטכ"ל, עלה שמו של גולן כאחד המועמדים להחליפו. כמאה משפחות חללי צה"ל מארגון "בוחרים בחיים - פורום משפחות שכולות" פנו לשר הביטחון אביגדור ליברמן בדרישה לפסול את מועמדותו על רקע אמירותיו. ליברמן הגיב שהמהלך אינו ראוי ולא ישפיע על הבחירה. לבסוף בחר לתפקיד הרמטכ"ל את האלוף אביב כוכבי, וגולן פרש משירות פעיל בדצמבר 2018.

 ישראל דמוקרטית ומרצ 
ביוני 2019 נמנה גולן עם מייסדי מפלגתו של אהוד ברק, "ישראל דמוקרטית". לאחר שמפלגתו הצטרפה לרשימת "המחנה הדמוקרטי", הוצב גולן במקום השלישי לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים ונבחר לכנסת. הוא שימש כחבר בוועדת החוץ והביטחון. בשל אי-הסכמות בין חברי רשימת "המחנה הדמוקרטי" על תנאי האיחוד המחודש לאחר פיזור הכנסת ה-22, חבר גולן למפלגת המדף "הבחירה הדמוקרטית" וחתם עם מרצ על הסכם איחוד מפלגות.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש שובץ במקום השביעי ברשימת "העבודה-גשר-מרצ" על חשבון המכסה של מרצ, דבר שהוביל להגשת עתירה לבית הדין המפלגתי של מרצ מצד חברי מרצ עיסאווי פריג' ומוסי רז שנדחקו למקומות נמוכים יותר ברשימה. בית הדין הורה לקיים הצבעה בעניין בוועידת המפלגה, שאישרה את האיחוד, וכפועל יוצא גם את שיבוצו של גולן, ברוב גדול. גולן נבחר לכנסת לאחר שהרשימה קיבלה שבעה מנדטים.

בדצמבר 2020 הודיע על התפקדותו למרצ ובשנה שלאחר מכן, נבחר מטעמה ל. ביולי 2021 מונה לסגן שרת הכלכלה והתעשייה. במסגרת תפקידו זה הודיע כי בכוונתו לעסוק בין היתר בריכוז תחום הבטיחות והבריאות בעבודה והתמודדות עם משבר תאונות העבודה בישראל. ב-11 במאי 2022, במהלך ההצבעה על הצעת החוק של ח"כ יואב קיש להקמת ועדת חקירה ממלכתית לפרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל, התראיין גולן ל"חדשות 12" ולא נכנס למליאה, ובכך גרם לניצחון של האופוזיציה ברוב של 59 בעד ו-58 נגד. ב-6 ביולי 2022 הודיע על התמודדותו לראשות מפלגת מרצ לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש. הוא הפסיד לזהבה גלאון, אך נבחר במקום הרביעי בבחירות לרשימה ושובץ במקום החמישי. מרצ לא עברה את אחוז החסימה בבחירות אלו, וגולן לא נבחר לכנסת.

 העבודה והדמוקרטים 
במרץ 2024, בעקבות החלטת מרב מיכאלי להתפטר מראשות מפלגת העבודה וקיום פריימריז להחלפתה, החליט גולן להתמודד לתפקיד יושב ראש המפלגה. גולן הודיע שאם יבחר בכוונתו לפעול להקמת מסגרת פוליטית משותפת לגוש השמאל שתאגד תחתיה את מפלגות העבודה ומרצ עם גורמים חדשים מארגוני המחאה נגד הרפורמה המשפטית. חברי הכנסת נעמה לזימי וגלעד קריב הודיעו שהם תומכים בו לראשות המפלגה. ב-28 במאי 2024 נבחר בפריימריז לראשות מפלגת העבודה ברוב של 95.15%. ב-30 ביוני חתם על הסכם איחוד בין העבודה ומרצ והקמת מפלגה מאוחדת בשם "הדמוקרטים".

ממוזער|שמאל|250px|גרפיטי של יאיר גולן בקריית המלאכה בתל אביב, בעקבות פעולתו בזמן טבח שבעה באוקטובר להצלת ישראלים

 פעילות אזרחית 
בעקבות הכרזת ממשלת הליכוד על הרפורמה המשפטית בינואר 2023, הצטרף גולן לתנועת ההתנגדות לרפורמה. בראיון בתוכנית הרדיו "בחצי היום" ב-27 ביוני 2023 קרא למרי אזרחי רחב היקף לשמירה על הדמוקרטיה באמצעים לא אלימים שנמצאים בשוליים של החוק. בפברואר 2024 הצטרף גולן יחד עם מאות בכירי מערכות הביטחון לשעבר לעתירת התנועה לאיכות השלטון בבג"ץ כנגד כוונת הממשלה להמשיך את הפטור לחרדים מגיוס גם תוך כדי מלחמת חרבות ברזל. במאי 2024 קרא לחרדים להתגייס להגנת המדינה תוך כדי השקת תוכנית לגיוס שווה לפיה: "צעיר חרדי שלא ישרת בצה"ל או בשירות לאומי בארגוני חירום מוכרים יוכל להשתלב בתעסוקה אבל לא ייהנה מתקציבי מדינה. בתי הספר בהם לא ילמדו לימודי ליבה, לא יתוקצבו מכספי משלם המיסים והנושאים בנטל. המדינה לא תתקצב דור שלא יוכל לפרנס את עצמו".

בבוקר 7 באוקטובר 2023, עם תחילת טבח שבעה באוקטובר, הגיע גולן כאזרח אל מפקדת מחוז דרום של פיקוד העורף, וביקש מהמפקד, רפי מילוא, להתחייל. הוא קיבל נשק וציוד ונסע לבדו ברכבו הפרטי לאתר הטבח בפסטיבל הנובה. במספר גיחות הוא חילץ צעירים שהיו לכודים שם, על פי מיקומים שביקש מהם לשלוח לו בטלפון.

עמדותיו
גולן מגדיר את עצמו כנץ ביטחוני ואיש שמאל ציוני ליברלי. בנוגע למדיניות כלפי רצועת עזה, גולן תומך בהיפרדות אזרחית ישראלית מלאה, והצבת שלטון אלטרנטיבי מתון בשיתוף ארצות הברית ומדינות ערב מתונות כמו איחוד האמירויות וסעודיה. באופן רחב יותר, גולן תומך בפתרון שתי מדינות לשני עמים, אך לא בחזרה לגבולות הקו הירוק, אלא על בסיס גושי ההתנחלויות. גולן ציין בנוסף שמדיניות זו תלויה באם האוכלוסייה הפלסטינית תוכיח את עצמה ותצליח לתת לישראל ביטחון. הוא מתנגד לנסיגה ישראלית מרמת הגולן. הוא תמך במתן סיוע אזרחי לתושבי רצועת עזה, אך באם יופעל טרור נגד ישראל, גולן תומך בלחימה קרקעית ותת קרקעית נרחבת ברצועת עזה.

גולן מתנגד לתנועת BDS, ולדעתו יש לה גוונים אנטישמיים, וצריך "להילחם בה עד חורמה". בראיון משנת 2021 אמר כי הוא מתנגד לשימוש במילה "כיבוש" ביחס ליהודה ושומרון, משום ש"בסופו של דבר כור מחצבתנו הוא שטחי יהודה ושומרון וירושלים", אך הדגיש כי "אנחנו חייבים להבין שלטובתנו – אסור לנו לשלוט על עם אחר ומבחינה בין-לאומית זה פשוט בלתי מקובל. לכן אנחנו חייבים להיפרד מהפלסטינים". בראיונות אחרים אמר כי "צה"ל הוא צבא כיבוש" וכי הוא "מכיר את מציאות הכיבוש היטב" בעקבות פיקודו על יהודה ושומרון, אך הבהיר שהוא מעדיף לא להשתמש במילה "כיבוש" לתיאור המצב בשטחים מפני שיש לה קונוטציה שלילית.

בהקדמה לגיליון "בין הקטבים" שכתב הציג כי לדעתו: "היחס בין ההשקעה בבט"ש לבין הכשירות למלחמה ימשיך ללוות את צה"ל כסוגיה חשובה ומהותית, בעיקר ביבשה. עם זאת עלינו לזכור כי משימתו העיקרית של הצבא היא לנצח מלחמות - זהו המבחן העליון. מדינת ישראל יכולה לשאת כישלונות בבט"ש, גם אם אלה ודאי אינם רצויים. מדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה כישלון במלחמה, ולכן צה"ל חייב לשים לעצמו את משימת ההתכוננות כראשונה בחשיבות, גם אם מציאות הבט"ש תוחמר ביחס למציאות הנוחה שבה אנו מצויים כיום."

בדצמבר 2021 התייחס לטענה כי בתגובה לפיגוע הירי בחומש בו נרצח יהודה דימנטמן, מתנחלי חומש תקפו גבר מהכפר בורקה, גרמו נזק לבתים וחיללו קברים. גולן אמר כי: "אותם אנשים שבאים להתיישב שם, פורעים בכפר בורקא, מנתצים מצבות, עושים פוגרום. במצבות אנחנו מתעללים? אלו לא אנשים, אלה תתי אדם, אנשים בזויים, קלקולו של העם היהודי". השימוש בביטוי "תתי אדם" עורר ביקורת, וגולן אמר שאם זו התבטאות לא מוצלחת הוא מוכן לקרוא להם "פורעים שפלים".

במהלך מבצע מרכבות גדעון הביע גולן ביקורת חריפה על אופן ניהול הלחימה בעזה. בריאיון לתוכנית "הבוקר הזה" בכאן רשת ב', אמר: "ישראל בדרך להיות מדינה מוקצית בין העמים, דרום אפריקה של פעם - אם לא תחזור ותתנהל כמו מדינה שפויה. מדינה שפויה לא מנהלת לחימה נגד אזרחים, לא הורגת תינוקות כתחביב ולא שמה לעצמה מטרה של גירוש אוכלוסייה". בעקבות הריאיון, אישים במערכת הפוליטית הוקיעו את דבריו. גולן הבהיר את אמירתו באומרו: "המלחמה הזו היא מימוש הפנטזיות של בן גביר וסמוטריץ' ואם ניתן להם לממש אותן, נהפוך למדינה מוקצית.. עלינו לעמוד על הערכים שלנו כמדינה ציונית, יהודית ודמוקרטית. לוחמי צהל הם גיבורים, שרי הממשלה מושחתים. צה"ל ערכי, והעם ישר. הממשלה עקומה. את המלחמה צריך לסיים, להחזיר את החטופים ולשקם את ישראל".

גולן תומך בהטלת מגבלות על הרשתות החברתיות, לדבריו ״לשם מניעת תעמולה ברוטלית״ ובסגירת ערוץ 14, בטענה שהערוץ "עוסק באופן שיטתי בהסתה" ואף אסר על כתב הערוץ לסקר הצהרה שלו לתקשורת. לאחר ביקורת ציבורית על אמירותיו (בין השאר, מנפתלי בנט), הוסיף גולן ואמר כי ינסה תחילה "להחזיר את הערוץ הזה לכללים העיתונאיים המקובלים" ו"יהפוך אותו לערוץ תקשורת אמיתי״.

 חיים אישיים 
גולן הוא בוגר אוניברסיטת תל אביב במדע המדינה ומוסמך מינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד.

במרץ 2025 חויבה דינה דרומי, אמה של נוה דרומי, לשלם ליאיר גולן פיצוי בסך 20,000 ש"ח ולפרסם התנצלות, לאחר שגולן הגיש תביעת לשון הרע נגדה.

נשוי לרותי, ולהם חמישה בנים. מתגורר בראש העין.

 לקריאה נוספת 



 גיורא איילנד, לא נרדם בלילות, ידיעות ספרים, 2018
 מפרי עטו
 "על הפיקוד", הוצאת אמ"צ-תוה"ד, 2011
 "זעם ותקווה", הוצאת שהם קראוס, 2024

קישורים חיצוניים





 שרה ליבוביץ-דר, תהליכים של שחיקה, מגזין ליברל, דצמבר 2020

ראיונות:




 סגן הרמטכ"ל היוצא בריאיון מיוחד לאתר צה"ל: "לא חשבתי שאני אומר דבר שנוי במחלוקת, טעיתי – אך לא חוזר בי", באתר צה"ל, 10 ביולי 2017









 שבע השנים הרעות, הסכת הבריקדה, 2 במאי 2023



 פודקאסט JEWISH CROSSROADS – תמר איש שלום בשיחה עם יאיר גולן 
מכּתביו:





 הפרחים לצד"ל, במחנה,  21 במאי 2010, עמוד 22–23, כפי שהועלה באתר פרש


 אז מה עושים עם עזה?, באתר מכון ירושלים לאסטרטגיה ולביטחון, 16 באפריל 2019



 יאיר גולן וגל פרל פינקל, על התמרון והאימונים לקראתו, מערכות 490,  מאי 2021, עמודים 10–15

 עקיבא לם וגיא זוהר, מה יאיר גולן ומפלגתו רוצים לעשות עם ערוץ 14? עקיבא לם ניסה להיסגר על התוכניות, כאן 11, ינואר 2026

 הערות שוליים 

קטגוריה:מפקדי עוצבת הגליל
קטגוריה:מפקדי אוגדת אזור יהודה ושומרון
קטגוריה:מפקדי חטיבת הנח"ל
קטגוריה:מפקדי פיקוד העורף
קטגוריה:מפקדי פיקוד הצפון
קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:סגני רמטכ"ל
קטגוריה:מפקדי גדוד 890
קטגוריה:מפקדי גדוד גפן
קטגוריה:מפקדי החטיבה המזרחית ביחידת הקישור ללבנון
קטגוריה:ראשי מחלקת המבצעים
קטגוריה:סגל מכון ירושלים לאסטרטגיה ולביטחון
קטגוריה:מצילים בטבח שבעה באוקטובר
קטגוריה:פעילי מפלגת העצמאות
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מרצ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושתיים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:קציני צה"ל בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל
קטגוריה:קציני צה"ל לשעבר בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:רשימת חברי הכנסת
קטגוריה:ראשון לציון: חברי הכנסת
קטגוריה:בוגרי בית הספר חביב
קטגוריה:בוגרי תיכון אורט סינגאלובסקי
קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:ראש העין: חברי הכנסת
קטגוריה:חברי הכנסת: אנשי צבא
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:הטבח בפסטיבל נובה
קטגוריה:ראשי מפלגת העבודה
קטגוריה:מפקדי אוגדות במלחמת לבנון השנייה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962