הרצי הלוי

הרצל "הרצי" הלוי (נולד ב־17 בדצמבר 1967) הוא איש צבא ישראלי ששירת כראש המטה הכללי ה־23 של צה"ל. בתפקידיו הקודמים שימש בין היתר סגן הרמטכ"ל, מפקד פיקוד הדרום, ראש אמ"ן, מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, מפקד עוצבת הגליל, ראש חטיבת ההפעלה המבצעית באמ"ן, מפקד חטיבת הצנחנים, מפקד חטיבת מנשה ומפקד סיירת מטכ"ל. הלוי שירת כרמטכ"ל בעת טבח שבעה באוקטובר ובחלק ממלחמת חרבות ברזל שהחלה לאחריו.

 ביוגרפיה 
הלוי נולד, גדל והתחנך בירושלים. הוא נקרא על שם דודו, הרצל (הרצי) הלוי, שנהרג בקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים. אביו, שלמה (מומו) הלוי, שהיה מראשי סניף הליכוד בירושלים וחבר מועצת העיר, הוא בנם של חיים שלום הלוי (גורדין), יליד בריסק שבבלארוס, שהיה פעיל באצ"ל ובגדוד מגיני השפה, ושל צילה, בתו של הרב דב בער הכהן קוק ואחייניתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. אימו, לינה, היא נצר למשפחת פרנס ולמשפחת מזרחי-צורף, משפחות ספרדיות ותיקות בירושלים.

הוא למד בבית-הספר התיכון הדתי הימלפרב והיה חניך בשבט "משואות" של הצופים הדתיים.

ממוזער|שמאל|250px|רעיית הרמטכ"ל שרון הלוי בהרמת כוסית עם החיילים הבודדים לרגל השנה החדשה
הלוי הוא בעל תואר ראשון בפילוסופיה ומנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני בניהול משאבים לאומיים מהאוניברסיטה לביטחון לאומי בוושינגטון.

הלוי מתגורר בהתנחלות כפר האורנים, נשוי לשרון ואב לארבעה. מקיים אורח חיים מסורתי.

אחיו הגדול אמיר הלוי, כיהן כמנכ"ל משרד התיירות.

 שירות צבאי 
ממוזער|150px|תמונת הבקו"ם של הרצי הלוי, 1985|ימין
הלוי התגייס לצה"ל בשנת 1985. תחילה שירת בגרעין נח"ל בקיבוץ בצפון ישראל. לאחר מכן התנדב לגדוד הנח"ל המוצנח. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. כקצין שימש כמפקד מחלקה ולאחר מכן כקצין המבצעים הגדודי. בהמשך שימש כמפקד פלוגת מסלול בגדוד 101. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה רובאית בגדוד 101. בשנת 1992 מונה למפקד פלנ"ט צנחנים, והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. במהלך תפקידו כמפקד הפלנ"ט, שימש כמפקד מוצב ריחן, המוצב הצפוני ביותר שהחזיק צה"ל ברצועת הביטחון בדרום לבנון, בזמן שהפלוגה תפסה קו בגזרה. במהלך השהות בקו הוביל כוח מן הפלוגה במבצע פינה אחרת. בתפקיד זה שירת עד שנת 1993.

בשנת 1993 עבר לשרת בסיירת מטכ"ל ומונה למפקד פלגת ההכשרות ביחידה. לאחר מכן מונה ל"" מבצעים. בהמשך שירת במערך המבצעים המיוחדים באמ"ן. לאחר מכן מונה לסגן מפקד הסיירת. במסגרת תפקידיו השתתף במבצעים רבים, ובהם, מבצע עוקץ ארסי, במהלכו נחטף מוסטפא דיראני, ובניסיון החילוץ של נחשון וקסמן.

 תפקידי קצונה בכירים 
ב-7 במרץ 2001 הועלה הלוי לדרגת סא"ל ומונה למפקד סיירת מטכ"ל, והוביל אותה בלחימה במבצע חומת מגן ובמבצעים נוספים. בסיום תפקידו בשנת 2004, הועלה לדרגת אל"ם, ויצא ללימודים בארצות הברית.
ממוזער|250px|שמאל|הרצי הלוי כמח"ט צנחנים במבצע עופרת יצוקה
במהלך ביצוע תוכנית ההתנתקות שהה בלימודים בארצות הברית, ומיד אחריה, ב-11 בספטמבר 2005, מונה למפקד חטיבת מנשה, ושימש בתפקיד עד 12 ביוני 2007. ב-22 באוגוסט 2007 מונה למפקד חטיבת הצנחנים, והוביל את החטיבה בין היתר במבצע אתגר כפול ובמבצע עופרת יצוקה. במהלך המבצע פיקד על החטיבה ועל גדוד שריון שצורף כסיוע, בקרבות בצפון רצועת עזה, בגזרות בית חאנון, בית לאהיא ואל-עטאטרה, ובמרחבי שיגור הרקטות שבאזור. ב-20 באוגוסט 2009 סיים את תפקידו.

בספטמבר 2009 הועלה לדרגת תא"ל ומונה לראש חטיבת ההפעלה המבצעית באמ"ן, תפקיד בו כיהן עד 11 באוקטובר 2011. ב-6 בנובמבר 2011 מונה למפקד עוצבת הגליל. בדצמבר 2012 זכתה האוגדה בפיקודו בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות, על תפיסת הפעלה חדשה החולקת ידע בין היחידות האורגניות של האוגדה לבין אלו המסתפחות אליה לעיתים. את תפקידו סיים ב-28 בנובמבר 2013. בשנת 2014 מונה למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. במקביל מונה לחבר הצוות לבחינה וליישום מסקנות דו"ח ועדת טירקל, לחקר אירועי המשט לעזה.

 תפקידי אלוף 
ממוזער|250px|שמאל|הרצי הלוי, ראש אמ"ן, בטקס סיום תוכנית חבצלות, מאי 2016
ב-18 בספטמבר 2014 הועלה לדרגת אלוף וב-22 בספטמבר מונה לראש אמ"ן, תפקיד בו החזיק עד 28 במרץ 2018. בתפקידו הגביר את שיתוף הפעולה עם השב"כ ועם המוסד וחתם על מזכר הבנות בין אמ"ן לשב"כ שהביא לסיומה את היריבות בין שני גופים בדבר הקצאת משאבים וחלוקת סמכויות. ב-2015 מינהו הרמטכ"ל גדי איזנקוט לראש צוות לבחינת אפשרויות ייעול מערך הסייבר והפרדתו מיחידה 8200. על תפקוד אמ"ן במבצע צוק איתן לפני שנכנס לתפקיד אמר שאמ"ן פעל במבצע כראוי אך לא היה נטול בעיות.

כראש אמ"ן הזהיר הלוי בתחילת 2016 ש"המצב הכלכלי הקשה ברצועת עזה עלול להביא לפיצוץ שיופנה כלפי ישראל, למרות מאמצי החמאס לשמור על רגיעה." בנוסף טען שההתקדמות בשיקום עזה איטית מדי ואינה מספקת וש"החמאס עושה מצדו מאמצים רבים כדי לשמור על רגיעה ולרסן ארגוני טרור הפועלים ברצועה". בסקירה ביוני 2017 ציין הלוי את הדילמה בין מתן אפשרות לרצועת עזה להשתקם לבין העובדה שהחמאס משתמש באמצעים הניתנים לו, כמו בטון וחשמל לצורך בניית כוח למלחמה בישראל. הוא אמר שצריך להעמיד את חמאס בפני בחירה בין שיקום הרצועה לבין התעצמות.

בראשית מרץ 2017, הלוי העריך שחמאס וחזבאללה אינם מעוניינים בעימות צבאי "בטווח הזמן הקרוב". הוא טען שההרתעה הישראלית מפחיתה את סבירותה של מלחמה יזומה, אך שבניין כוח צבאי של שחקנים לא־מדינתיים שמעוניינים להרתיע באמצעותו את ישראל ולהרחיק מלחמה, גורם פרדוקסלית להעלאת סבירותה מפני פעולותיה של ישראל נגד קיומו בידיים ללא .

הלוי גם ציין את איראן כמדינה שמחמשת ארגוני טרור רבים, כולל בטכנולוגיות מתקדמות, וקרא לעולם לרסן את איראן.

ב-6 ביוני 2018 מונה למפקד פיקוד הדרום. במהלך תפקידו יזם בוחן רף, אותו עברו כלל החטיבות בסדיר ובמילואים המיועדות לקחת חלק בלחימה ברצועת עזה. הוא הוביל את הפיקוד בין היתר בימי הקרב שהתקיימו בנובמבר 2018, במאי 2019 ובמבצע חגורה שחורה. בפברואר 2020 הצטרף הלוי לראש המוסד יוסי כהן לנסיעה סודית לדוחה בירת קטר, שם נפגשו השניים עם מוחמד בן אחמד אל-מסנד, ראש שירותי המודיעין והיועץ לביטחון לאומי של אמיר קטר, ועם מוחמד אל עמאדי, השליח הקטרי לרצועת עזה. בראיון לחדשות 12 התבטא אביגדור ליברמן על הביקור בדוחה ואמר כי "ראש המוסד יחד עם אלוף פיקוד דרום בשליחות נתניהו והם מתחננים לקטרים להמשיך ולהזרים כסף לחמאס אחרי ה-30 במרץ". בתפקיד זה שירת עד 21 במרץ 2021.

בתקופתו המשיך תהליך ההחמרה בהוראות הפתיחה באש על גבול רצועת עזה שהחל בתחילת 2018. עומק הפרימטר בקרבת הגבול שאליו אסור לעזתים להיכנס צומצם מ-300 מטרים ל-100 מטרים והוטלו הגבלות קשות על ירי נגד עזתים לא חמושים שאפשרו להם לגשת עד לגדר. צה"ל נמנע מלירות נגד עזתים שחצו את הגדר ונגד משליכי בקבוקי תבערה. באמצע 2019 אף הוטלו הגבלות על ירי כלפי חמושים המתקרבים לגדר מחשש לפגיעה באנשי חמאס המרסנים את המהומות. 

ב-11 ביולי 2021 נכנס לתפקיד סגן הרמטכ"ל, ושירת בתפקיד עד 31 באוקטובר 2022.

 ראש המטה הכללי 
ממוזער|שמאל|250px|רב-אלוף הרצי הלוי בכותל המערבי ביום השבעתו לתפקיד ראש המטה הכללי ה-23 של צבא הגנה לישראל, 16 בינואר 2023
ב-4 בספטמבר 2022 הודיע שר הביטחון בני גנץ על כוונתו למנותו לרמטכ"ל ה-23 של צה"ל. המינוי התעכב מאחר שגנץ היה שר בממשלת מעבר, שאינה רשאית למנות רמטכ"ל. המהלך התאפשר רק לאחר חוות דעת של היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה וכינוס חריג של הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה, שאישורה נדרש לצורך מינוי הרמטכ"ל. ב-23 באוקטובר אישרה הממשלה את המינוי, ב-1 בינואר 2023 ראש הממשלה בנימין נתניהו אשרר את המינוי וב-16 בינואר 2023 הועלה לדרגת רב-אלוף ונכנס לתפקידו כראש המטה הכללי.

ממוזער|שמאל|250px|תרגיל של עוצבת המילואים "חיצי האש" של עוצבת האש בנוכחות הרמטכ"ל הלוי במל"י, 15 במרץ 2023
זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד קיים צה"ל את תרגיל "אלוני בזלת", תרגיל רב-חֵילי, הגדול ביותר מסוגו, ביחד עם פיקוד מרכז של ארצות הברית. הלוי ראה עין בעין עם שר הביטחון יואב גלנט, שנכנס לתפקידו בסמיכות אליו, בנושא בניין הכוח. שניהם פעלו לקדם תוכנית רב-שנתית בשם תר"ש מעלות אשר תגדיל את חלקו של צבא היבשה בתקציב הביטחון ותחזק את עוצבת ההכרעה של צה"ל לקראת מלחמה עתידית. במקביל לכניסתו לתפקיד נמשכו מבצע שובר גלים למיגור תאי טרור ביהודה ושומרון והמערכה בין המלחמות מול איראן ושלוחותיה במרחב.

המחאה הציבורית נגד הרפורמה המשפטית לוותה גם בהודעות של חיילי מילואים על הימנעות מהתייצבות לשירות. במקביל חלה הסלמה, במספר אירועים בגבול ישראל–לבנון, כולל הפיגוע בצומת מגידו שנעשה על ידי מחבל שחדר לישראל מלבנון. במרץ 2023 אמ"ן ביצע הערכת מודיעין מחודשת, ובה התריע שהסיכויים להסלמה לכדי מלחמה בגזרה הצפונית התגברו. כתוצאה מכך, הרמטכ"ל הבהיר לדרג המדיני שברמה הביטחונית גרידא חשוב שהעימות הפוליטי בישראל יתקרר וששני הצדדים יוכלו להגיע להידברות במקום חקיקה חד-צדדית. לקראת ההצבעה על ביטול עילת הסבירות ביקש הרמטכ"ל לערוך סקירה ביטחונית לראש הממשלה נתניהו, אך סורב. לאחר ההצבעה פרסם הרמטכ"ל איגרת מיוחדת לחיילי צה"ל ובה הזהיר מפני השלכותיה של מחאת המילואימניקים וקרא לשמור על הצבא "מאוחד וחזק" למען ביטחון המדינה.

ממוזער|שמאל|250px|הרמטכ"ל הרצי הלוי בהצהרה לתקשורת על מבצע מגן וחץ
במאי 2023, שבוע לאחר מטח ירי על עוטף עזה, החל מבצע מגן וחץ נגד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בסדרת סיכולים ממוקדים נגד מפקדי הארגון. האמונה שרווחה בממשלה ובדרג הצבאי הייתה שהחמאס עסוק בבעיות הפנים שלו ומעדיף לדאוג למצבם ההומניטרי של תושבי הרצועה, ולכן נמנע מהתערבות בלחימה. מערכת הביטחון והממשלה גרסו שלא צפוי עימות מכיוון החמאס, והתמקדו בכוננות לקראת הסלמה אפשרית בגזרה הצפונית, נגד החזבאללה.

במהלך חודשי הקיץ התריע הלוי מספר פעמים על סכנה גוברת למלחמה אזורית בצד ירידה בכשירות צה"ל למלחמה, נוכח הקרע החברתי הגדל בחברה הישראלית כתוצאה מהרפורמה המשפטית. הערכות המודיעין התרכזו באפשרות של הסלמה מכיוון צפון, והלוי אמר במרץ 2023 שחמאס ברצועת עזה אינו מעוניין במערכה, אך מבין שסבב נוסף בדרך. הנחת העבודה של צה"ל הייתה שחמאס אינו מעוניין בהסלמה ברצועת עזה וזו הייתה ההערכה שהוצגה לדרג המדיני בימים שלפני מתקפת 7 באוקטובר.

 מלחמת חרבות ברזל 
ממוזער|שמאל|250px|הרמטכ"ל הרצי הלוי בשיחה עם חיילים במהלך מלחמת חרבות ברזל

בעקבות המתקפה יצאה ישראל למלחמת חרבות ברזל. הרמטכ"ל הציג, ושר הביטחון וראש הממשלה אישרו גיוס מילואים בהיקף מסיבי, לגזרת הדרום ולגזרת הצפון המתוחה. בשלב הראשון ללחימה בדרום ישראל נהרגו המחבלים בתוך שטח ישראל וסביבת עוטף עזה טוהרה. בשבועות הבאים הכין הרמטכ"ל את צה"ל לקראת הכניסה הקרקעית לתוך עזה, במטרה להשמיד את ארגון הטרור חמאס מבחינה שלטונית ולשלול את יכולותיו הצבאיות. במהלך חודש אוקטובר, האוגדות בדרום ביצעו סדרות אימונים ותרגילים ולקראת סוף החודש החלה הכניסה הקרקעית המסיבית. במלחמה נהרגו יותר מ-40,000 מתושבי רצועת עזה, בהם אלפי מחבלים, נגרם הרס נרחב ביותר למבנים ולתשתיות ברצועה, ומאות אלפים מתושבי הרצועה נאלצו לעזוב את בתיהם ולהתגורר במחנות אוהלים. ישראל פינתה 29 יישובים בעוטף עזה מיושביהם, ותושבי 22 יישובים בצפון ישראל קיבלו המלצה מהרשויות להתפנות, בעקבות חשש שארגון הטרור חזבאללה יעצים גם הוא את תקיפותיו.

ממוזער|250px|הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי נפגש עם ראש העדה הדרוזית בעקבות פגיעת הרקטה במגרש הכדורגל של מג'דל שמס.
בנובמבר ודצמבר 2023 כבש צה"ל את צפון רצועת עזה במסגרת קרב עזה, והמשיך בלחימה עצימה בקרב ח'אן יונס. במהלך הלחימה התבררו הפערים בין הציפיות והמודיעין המוקדם למצב בשטח, והצבא נקט גישה של לחימה איטית וממוקדת, בהכוונת הדרג המדיני, כדי להשתלט על הרצועה ולטהר אותה ממחבלים. הודות ללחץ הצבאי הושגה בתום נובמבר עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס, במהלכה שוחררו כמעט מחצית מסך החטופים שהוחזקו בידי חמאס. הרמטכ"ל התנגד לעסקה בעת ההיא, מתוך אמונה שניתן תוך הפעלת לחץ רב יותר בשבועות הבאים להביא לעסקה בתנאים טובים יותר. צה"ל פיתח שיטות לחימה מקבילות מעל ומתחת לקרקע, הוציא לפועל מבצעי חילוץ חטופים, בהם שלושה חילוצים מוצלחים של חטופים חיים (מבצע ראשית האור, מבצע יד זהב ומבצע ארנון), ורדף את מפקדי חמאס וכל פעילי ארגוני הטרור.

ממוזער|שמאל|250px|הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי בטקס מצטייני הנשיא, מאי 2024
הרמטכ"ל דחף בדרג המדיני להכריע בשאלות של התקדמות הכוחות בשטח, התרת החבל לפעילות והכרעת עתידה המדיני של הרצועה, שאלות שהממשלה התמהמה באשר להכרעתן. דוגמה בולטת היא קרב רפיח, שהרמטכ"ל קרא להוצאתו לפועל כבר בפברואר 2024 אך החל לבסוף רק בחודש מאי. צה"ל לא ניסה להשתלט על כל הרצועה, והרמטכ"ל התנגד להקמת ממשל צבאי כחלופה לחמאס, שכן ראה הכרח בריכוז המשאבים המקוזזים של צה"ל בחזית הצפונית, ולא בהתבססות ארוכה בעזה. בהתאם לכך, בקיץ 2024 התעצבה החזית באופן בו צה"ל שלט במסדרון נצרים וציר פילדלפי, וקידם פשיטות ופעולות נגד פלגי הטרור ברחבי הרצועה. האזור הבולט ברצועה שנותר ללא מענה צבאי חד משמעי בשלב זה היה חבל אל-מוואסי, שהוגדר כאזור הומניטרי המיועד לעקורים, וכלל בתוכו את עיקר מחנות המרכז. החל בחודשי ינואר-פברואר, המאמץ העיקרי במלחמה עבר מהציר הצבאי לציר המדיני, והניסיונות להשיג עסקת חטופים חדשה מול חמאס והסדרה מול חזבאללה.

ממוזער|שמאל|250px|הרמטכ"ל הלוי, רה"מ נתניהו ושר הביטחון גלנט בבור של חיל האוויר ב, בעת מבצע יד ארוכה, 21 ביולי 2024
כל העת של הלחימה העצימה בעזה, צה"ל נקט גישה של הגנה אקטיבית בלחימה בחזית הצפונית, והתרכז בפגיעה בדרג פיקוד השדה של חזבאללה וכוח קודס (בהם טאלב סאמי עבדאללה ואבו נעמה נאסר). לכל אורך המלחמה, צה"ל הקדיש מאמצים מיוחדים לסיכול חמאס, ובעיקר הנהגתה הבכירה. דמות המפתח שצה"ל רדף אחריה היה שליט עזה יחיא סנוואר. בינואר נהרג בביירות סאלח אל-עארורי, סגן מנהיג הלשכה המדינית של חמאס. באפריל נהרג בתקיפת הקונסוליה האיראנית בדמשק גנרל מוחמד רזא זאהדי, מפקד ההתבססות האיראנית בסוריה. בתגובה ב-14 באפריל היה על צה"ל לסכל את התקיפה האיראנית על ישראל. במהלך המתקפה התקיים מערך הגנה אווירי משולב של ישראל, ארצות הברית, בריטניה, ירדן ושותפות נוספות כדי לבלום את התקיפה של איראן. אחרי התקיפה ביצעה ישראל תקיפה ממוקדת תקדימית נגד מערכי ההגנה של תשתית הגרעין האיראנית.

במהלך חודשי מאי ויוני הרחיב חזבאללה את הפגיעה שלו בצפון ישראל, והרמטכ"ל המליץ להעביר את עיקר המאמצים של צה"ל ללחימה בצפון. ב-13 ביולי ישראל הרגה בסיכול ממוקד את מפקד חמאס מוחמד דף. במהלך הלחימה ישראל התמודדה מול איום בליסטי מכיוון תימן, של מיליציית החות'ים. ישראל ביצעה יירוט תקדימי חוץ-אטמוספירי של מערכת חץ 3, והותירה את ההתמודדות ההתקפית נגד החות'ים לידי קואליציה צבאית-ימית בהנהגת ארצות הברית, שפתחה במבצע שומר השגשוג, שנועד לסכל את תוקפנות החות'ים במרחב. רק לאחר מתקפת הכטב"ם על תל אביב הורתה הממשלה לצה"ל לצאת למהלך התקפי, וחיל האוויר תקף תשתיות בנמל אל-חודיידה בתימן במבצע יד ארוכה.

ב-27 ביולי "המשוואות" של הלחימה המוגבלת בצפון התנפצו, בעקבות פגיעת הרקטה במג'דל שמס שהרגה 12 ילדים. הרמטכ"ל פיקד, בתגובה לכך, על מבצע ההתנקשות בפואד שוכר, המפקד הצבאי העליון של חזבאללה, בביירות. למחרת היום, נהרג אסמאעיל הנייה בטהראן. איראן וחזבאללה התחייבו לנקום בישראל, והרמטכ"ל המליץ לדרג המדיני לצאת למתקפת מנע. לפנות בוקר, 25 באוגוסט, זיהה צה"ל כוונה מיידית של חזבאללה לפתוח במתקפה בליסטית קשה על ישראל, והרמטכ"ל יזם את מבצע זה הרגע שהסירה את האיום המיידי ומנעה התלקחות למלחמה כוללת.

ממוזער|250px|הרמטכ"ל הלוי באתר בו חוסל שליט עזה יחיא סינוואר, תל א-סולטאן ברפיח, דרום רצועת עזה; 17 באוקטובר 2024
ב-17 בספטמבר בוצעה התפוצצות זימוניות חזבאללה. בעקבות ההסלמה בחזית הצפון, הלוי קידם את שינוע אוגדה 98 צפונה, וקיבל את אישור הדרג המדיני לפתיחה בהסלמה "מדורגת" בדמות מבצע חיצי הצפון. חיל האוויר החל בסדרת תקיפות מסיביות ברחבי לבנון ובחיסולי בכירים. ב-19 בספטמבר בוצעה ההתנקשות באבראהים עקיל וצמרת כוח רדואן בביירות, וב-21 בספטמבר חיל האוויר השמיד למעלה מאלף מטרות חזבאללה ברחבי לבנון. במקביל, צה"ל נערך לאפשרות של תמרון קרקעי. ב-27 בספטמבר, הלוי פיקד מבור חיל האוויר על מבצע סדר חדש - בו הותקף בור הפיקוד של מפקדת חזבאללה ונהרגו ראשי הארגון, ובתוכם מנהיג חזבאללה חסן נסראללה. בהצהרה לציבור לאחר שהתקבל אימות דבר מותו של נסראללה הודיע הלוי: "המסר לכל מי שמאיים על אזרחי מדינת ישראל פשוט - נדע להגיע אליו. בצפון, בדרום וגם במקומות יותר רחוקים."

במהלך אוקטובר התגברה הלחימה במעגל השני והשלישי תוך שצה"ל מבצע תמרון קרקעי עצים אם כי מוגבל בדרום לבנון: תמרון שנועד להשתלט ולטהר את קו הכפרים צמודי הגבול ולהעמיד לידי הדרג המדיני את הקלפים הנדרשים כדי לכפות על חזבאללה הסדר מדיני. בתקיפה אווירית ב-4 באוקטובר חוסל יורשו של נסראללה, האשם ספי א-דין. בתגובה לשיגורי טילים על מרכז ישראל, חיל האוויר יצא ליעף תקיפה נוסף בחודיידה, תימן, נגד המשטר החות'י. ב-1 באוקטובר, למחרת תחילת התמרון בלבנון, בוצעה מתקפה בליסטית איראנית על ישראל, כפולה בעוצמתה מהתקיפה הראשונה באפריל. נזק קל נגרם לבסיסי חיל האוויר בנבטים ובתל נוף. בעקבות זאת, הרמטכ"ל עמד בראש מתקפת העונשין הישראלית על איראן, מבצע ימי תשובה, שהתקיימה בסוף אותו חודש. בתקיפה (שעמדה על למעלה ממאה כלי טיס) השמיד חיל האוויר את מיטב יכולות ההגנה האווירית של איראן והותיר את התשתיות הלאומיות שלה חשופות לתקיפה נוספת אם תידרש.

ממוזער|250px|שמאל|צמרת מערכת הביטחון בהסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025); חמ"ל רב-ארגוני משותף אמון על פיקוח וניהול שחרור התצפיתניות החטופות, הרמטכ"ל יושב במרכז, 25 בינואר 2025
מיד לאחר השגת הסכם ישראל–לבנון 2024 שקבע שישראל תישאר בדרום לבנון עד להשתלטות צבא לבנון על חבל הארץ, נפתחה מחדש מלחמת האזרחים הסורית, ובתוך שבועיים נפל משטר אל-אסד. צה"ל בהנחיית הרמטכ"ל מנע בצורה אקטיבית התערבות איראנית לטובת אסד, ונוכח נפילת המשטר הדרג המדיני אישר את פתיחת מבצע חץ הבשן במהלכו חילות האוויר והים השמיד את מרכזי הכוח של צבא אסד, חיל השריון שלו, המערכים האוויריים והימיים ומתקני הפיקוד ושליטה, יחד עם מצבורי תחמושת אדירים בהיקפם, תוך כדי שזרוע היבשה השתלטה על רצועת ביטחון בתוך סוריה וכבשה תא שטח כפול בגודלו מרצועת עזה שאזור החיץ בין ישראל לסוריה נכלל בתוכו, ואיישה אותו בשלוש חטיבות. בפרט, לוחמי יחידת שלדג כבשו את כתר החרמון. בחודשיים הבאים הקימה ישראל 9 מוצבים חדשים ברצועת הביטחון בסוריה, תוך מאמץ לפירוז דרום המדינה מנשק. בלבנון ישראל ביצעה אכיפה מחמירה של ההסכם, ולאחר הארכה בת חודש של תקופת הביניים השלימה ב-18 בפברואר את הנסיגה תוך שצה"ל נשאר בחמש עמדות שולטות טופוגרפיות סמוך לגבול בלי מגבלת זמן מדינית בהסכמה מול ארצות הברית.

הלוי חיכה לסיום הלחימה ברצועת עזה כדי להגיש את התפטרותו. ב-16 באוקטובר 2024, במסגרת פעילות שגרתית בתל א-סולטאן, התחוללה היתקלות בחוליית מחבלים ונהרג יחיא סינוואר, מנהיג חמאס ויוזם טבח 7 באוקטובר. במהלך חודש ינואר חלה התקדמות מדינית במגעים לעסקת חטופים, וב-17 בינואר 2025 אישרה הממשלה את הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) שנכנס לתוקפו ב-19 בחודש. יממה לפני כניסת הפסקת האש לתוקפה הנחה את מבצע החילוץ של גופת החייל אורון שאול, שנהרג במבצע צוק איתן, 11 שנים קודם לכן. ב-21 בינואר 2025 הודיע הלוי כי יסיים את תפקידו ב-6 במרץ 2025. את הודעתו ליווה בנאום על המלחמה ועל חלקו בה. לאחר סיום תפקידו, החל לפקוד משפחות שכולות, וכן להגיע, בתור אזרח, להלוויותיהם של חללי צה"ל שנחטפו והושבו לקבורה ושל חברי כיתות כוננות שנהרגו ב-7 באוקטובר.

 קישורים חיצוניים 

 קורות חיים (עמ' 2), באתר חדשות מחלקה ראשונה





 Jodi Rudoren, To a Philosopher-General in Israel, Peace Is the Time to Prepare for War, הניו יורק טיימס, November 15, 2013




 יוסי בן ארי, הרצי, עבור לקדמת הבמה, זמן ישראל, 19 בדצמבר 2024
מאמרים פרי עטו:



מנאומיו:


 הערות שוליים 

קטגוריה:מפקדי סיירת מטכ"ל
קטגוריה:מפקדי חטיבת מנשה
קטגוריה:מפקדי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:ראשי חטיבת ההפעלה המבצעית
קטגוריה:מפקדי עוצבת הגליל
קטגוריה:מפקדי המכללה לפיקוד ולמטה
קטגוריה:ראשי אמ"ן
קטגוריה:מפקדי פיקוד הדרום
קטגוריה:סגני רמטכ"ל
קטגוריה:ראשי המטה הכללי
קטגוריה:חברי המטה הכללי של צה"ל
קטגוריה:בוגרי תיכון הימלפרב
קטגוריה:בוגרי הצופים הדתיים
קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה לביטחון לאומי
קטגוריה:משפחת קוק
קטגוריה:כפר האורנים: אישים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: מנהל עסקים
קטגוריה:חברי המטה הכללי של צה"ל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת לבנון השנייה
קטגוריה:ישראלים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967