אליהו גוטמכר

הרב אליהו גוטמכר (י"א באב ה'תקנ"ו, 1796 - כ"ד בתשרי ה'תרל"ה, 1874) היה רב, מקובל והוגה דעות  בן המאה ה-19. מכונה גם "הגריידיצער" או: "הרב מגריידיץ". היה מראשוני הקוראים להתיישבות חקלאית בארץ ישראל במאה ה-19, ובשל כך מוגדר לעיתים בהיסטוריוגרפיה של הציונות כאחד ממבשריה.

תולדות חייו
נולד בבורק שבחבל פוזנא בשלזיה להוריו רב שלמה וציפורה גוטמכר. למד בישיבות שונות בשלזיה, בייחוד בעיר רביץ'. בגיל 19 החל ללמוד בישיבתו של רבי עקיבא איגר בפוזנא. עוד בצעירותו רשם לעצמו חידושים ופלפולים וכך המשיך גם בשנותיו המאוחרות. בעקבות רבו החל לעסוק גם הוא בתורת הנסתר ויצר לעצמו תפיסה מיוחדת על העולם והאדם, עם ישראל והתורה, ארץ ישראל והגאולה. 

בשנת 1822 נבחר לרב בפלשן והקים בה ישיבה גדולה. ההערצה אליו הגיעה לשיאה בעיר רבנותו השנייה, גריידיץ (כיום גרודז'יסק  בפולין) השוכנת בסקסוניה ובקרבת הגבול הפולני שאליה עבר בשנת 1839. הוא השתדל לתת עצה מתאימה לכל אלה שבאו אליו מקרוב ומרחוק או שפנו אליו במכתבים. שיירות שלמות היו נוסעות אליו מערי גרמניה, מפולין ומארצות אחרות כדי לשמוע עצה ולהתברך מפיו. הוא הפך למעין "רבי" חסידי, הנותן תשובות לאלפי אנשים המשכימים לפתחו, מברך כל אדם כפי ברכתו, ועורך שולחנות בשבת, בגרמניה - בה זה לא היה דבר מקובל.

כשקיבל מאת רבי צבי הירש קאלישר, חברו ללימודים בבית מדרשו של רבי עקיבא איגר, את כתב היד של קונטרסו דרישת ציון המכיל את השקפותיו על הגאולה ויישוב ארץ ישראל, הוא מצא בו חבר להשקפותיו, ואילו הרב קלישר ראה בו מנהיג וגדול תורה. את הערכתו של הרב קלישר לרב גוטמכר הביע באחד ממכתביו: יחד עם הרב קלישר הוציא קול קורא למען יישוב ארץ ישראל והקים את חברת ישוב ארץ ישראל. במקביל קנה לעצמו חצר בירושלים, באמצעות הרב יעקב מרדכי הירשנזון (אביו של הרב חיים) ובה הקים בית מדרש בשם "שנות אליהו" ולידו ישיבה וחברת "סוכת שלום ומאור יעקב" ודאג להחזקתם עד יומו האחרון. באותה ישיבה הקדישו תשומת לב מיוחדת ללימוד הקבלה.

נפטר בגריידיץ ב-1874. 

השאיר אחריו אוסף של קמיעות כמו גם ארכיון הנמצאים בספרייה הלאומית.

על שמו נקרא קיבוץ שדה אליהו בעמק בית שאן.

הגותו
הוא ביסס את שיטתו הקבלית על עקרון לפיו מהווים היהודי, התורה, והאלוהות עצם משולש, שכל כוחו בארץ ישראל, היא מרכז העולם. בעקבות חטאם של ישראל, הם הוטלו לגלות והעצם נפרד ליסודותיו. ברגע שיתאחדו היסודות שנית תבוא הגאולה. החשת הגאולה תלויה בצירוף נפש היחיד מישראל ובריבוי מספרם של הראויים לגאולה.

בניגוד לדעה לפיה גאולת ישראל תבוא באורח ניסי ללא מעורבות אנושית, הדגיש הרב גוטמכר את חובתו של עם ישראל לפעול לגאולתו בדרך הטבע. תפיסה זו, שהייתה חדשנית ביחס למקובל בין רבני תקופתו, בולטת יותר על רקע עיסוקו בקבלה. כך למשל כתב הרב קלישר: 

לדעתו, העשייה האנושית היא שתעורר את התערבות הקב"ה בהשלמתה של הגאולה. במכתב לרב חיים אלעזר וקס הוא כתב: 

כמקובל ואיש ישועות, מפורסמת וידועה הסגולה מפיו, בהקדמת רבינו לספר בנו ר׳ צבי ב"ר אליהו "קן מפורשת" על מסכת קינים כותב רבינו, שבנו השאיר דבר לדורות, שהצריך איזה ישועה ילמד משנה במספר קנים עם הר"ב ותוי"ט והפירוש של בנו ״קן מפורשת״, ויעמוד ויתפלל בנוסח התפלה הוא ויהיה לו ישועה, ואם לא יועיל, יעשה כן עד שלשה ימים.

מכתביו
הרב אליהו גוטמכר הדפיס בחייו מעט מספריו, והשאיר כעשרים כרכים בכתב ידו הכוללים חידושים על הש"ס ופוסקים, פירושים על התורה ונ"ך, דרשות, דרושים על מאמרי חז"ל, ועוד. להלן כתביו שיצאו לאור:




  - שו"ת על אורח חיים ויורה דעה.
  - שו"ת על אבן העזר וחושן משפו ועניינים שונים.
 נר נשמה, תרמ"ה - חידושים על המשנה (וכן במשניות וילנא תרס"ה)
 צפנת פענח, בראדי תשל"ה - ביאור על אגדות רבה בר בר חנה שבמסכת בבא בתרא.
 סוכת שלום, ירושלים תשמ"ג - חיבור בענייני אבלות.
 שלום בפמליה של מעלה, בני ברק תשמ"ח - לתרץ עניינים הנראים בסתירה בדברי הפוסקים.
 מכתב מאליהו, ירושלים תרל"ד - מאמרים בנושאי חיזוק האמונה ומצוות ישוב ארץ ישראל. (באתר הספרייה הלאומית)
 תפילה שחיבר הרב גוטמכר 

 לקריאה נוספת 

 יצחק ניסנבוים, רבי אליהו גוטמאכר, בספרו "הדת והתחיה הלאומית", ע' לב - לז, ורשה תר"פ
 הרב יודל רוזנברג, "דער גריידיצער צדיק", פייטרקוב, 1913, ומאז במהדורות רבות

קישורים חיצוניים






הערות שוליים

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים אשכנזים
קטגוריה:רבני הציונות הדתית
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:מבשרי הציונות
קטגוריה:פרשני המשנה
קטגוריה:תלמידי רבי עקיבא איגר
קטגוריה:אישים שעל שמם יישובים בישראל
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מחברים שפירושיהם נדפסו בש"ס וילנא
קטגוריה:ילידי 1795
קטגוריה:נפטרים ב-1874
קטגוריה:הממונים בגולה על מעות ארץ ישראל