צו אלוף

צו אלוף הוא כינוי לצו צבאי הניתן על ידי אלוף הפיקוד המרחבי. צו אלוף ניתן על ידי מפקד אזור בישראל על סמך תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945, ועל ידי מפקד כוחות צה"ל באזור הנתון בתפיסה לוחמתית מתוקף סמכותו כגורם העומד בראש המערכת השלטונית באזור לפי כללי המשפט הבינלאומי ("תחיקת ביטחון"). 

בישראל נהוג להעניק את סמכויות מפקד אזור למפקד הפיקוד המרחבי הרלוונטי, והחל מ־1981 גם סמכויות החקיקה באזורי יהודה ושומרון וחבל עזה הופקדו בידי אלוף הפיקוד (פיקוד המרכז ביהודה ושומרון ופיקוד הדרום ברצועת עזה). קודם לכן היו מסורות  סמכויות החקיקה בידי מפקד אזור הכפוף לאלוף הפיקוד בדרגת תת-אלוף (ביהודה ושומרון ורצועת עזה) או אלוף-משנה (במרחב צפון סיני ועד להנהגת דרגת תת-אלוף ב־1968).

 צו לפי תקנות ההגנה 

על-פי תקנות ההגנה רשאי  הרמטכ"ל (במקור: קצין מפקד כללי, תוקן בפקודת סדרי השלטון והמשפט) בהסכמת שר הביטחון, למנות מפקד צבאי בכל שטח ומקום. לרמטכ"ל גם הסמכות להשתמש בכל הכוחות המסורים למפקד צבאי או למושל המחוז בכל שטח ישראל. התקנות מסדירות את סמכותו של המפקד הצבאי או שר הביטחון להוציא צו המגביל את תנועתו של אדם בשטחים מסוימים או למנוע ממנו לצאת מאזורים מסוימים. בדרך כלל הצו ניתן על ידי אלוף פיקוד. מטרת הצו, לפי לשון התקנות, היא הבטחת שלומו של הציבור, הגנתה של ישראל, קיומו של הסדר הציבורי או דיכוי של התקוממות, מרד או מהומה. הצו יינתן לתכליות הבאות:
הגבלת תנועתם של אנשים וסגירת אזור.
איסור החזקה של חפצים מסוימים.
הגבלת עיסוק או העברת מידע בין אנשים.

 צו ממשל צבאי 
באזור הנתון תחת תפיסה לוחמתית וממשל צבאי משמש מפקד האזור כבעל הסמכות העליונה בשטח, והוא מוסמך לחוקק חוקים ולהוציא צווים. הממשלים הצבאיים שהוקמו על ידי צה"ל ביססו את הקמתם במנשר, המשמש כמעין מסגרת חקיקתית עליונה, ועל סמך הקבוע בה הוציאו צווים. לפרקים צווים אלו נסמכים על המסגרת החקיקתית שקדמה להקמת הממשל הצבאי, כאשר הם משנים בה מעט או הרבה, ולפרקים הם יוצרים חקיקה חדשה לחלוטין.

סמכות החקיקה של המפקד כפופה לכללי המשפט הבינלאומי, וכן, על פי פסיקת בג"ץ,  לאור מעמדו של המפקד כקצין בצה"ל, "צווי האלוף" חייבים לעלות בקנה אחד עם נורמות המשפט המנהלי הישראלי. "צווי האלוף" באזור יהודה ושומרון, לצד דברי "תחיקת ביטחון" נוספים, מתפרסמים בקובץ המנשרים, הצווים והמינויים (קמצ"ם).

באמצעות "צווי האלוף" מוחלים בפועל חלק מחוקי מדינת ישראל על אזרחי ישראל המתגוררים באזור הנתון תחת תפיסה לוחמתית. הדבר נעשה על ידי הוצאת צו אלוף המעתיק סעיפים בחוק הישראלי.

ב־2018 הוסמך בית המשפט המחוזי בירושלים לדון בעתירות מנהליות נגד חלק מהחלטות הממשל הצבאי.

דוגמאות
 במרץ 2005, במסגרת ההתנתקות, הוצא צו אלוף פיקוד דרום האוסר העתקת מגורים לרצועת עזה.
 ב-13 ביולי 2005 נכנס לתוקפו צו אלוף המטיל סגר על גוש קטיף ומונע אליו כניסה של אזרחים ישראליים שאינם תושביו הקבועים.
 ב-30 באפריל 2007, בית משפט השלום בירושלים הרשיע את מרדכי ואנונו ב-15 הפרות צו אלוף פיקוד המרכז.
 ב-9 בספטמבר 2013, הוצא צו אלוף בדבר עבודת נשים ביהודה ושומרון, על מנת להשוות זכויות הנשים הישראליות שם לזכויות הקיימות במדינת ישראל.
 ברמת הגולן, בה קיים מחסור בשטחי אימונים לצבא, רשאי אלוף פיקוד הצפון, בתנאים מסוימים, להפוך זמנית שטחי מרעה לשטחי אש עבור אימונים ותרגילים.

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: חירום
קטגוריה:ישראל: צבא וביטחון
קטגוריה:ישראל: חקיקת משנה
קטגוריה:יהודה ושומרון: חוק ומשפט