רבי אלעזר המודעי

רבי אֶלְעָזָר הַמּוּדָעִי היה תנא בדור השלישי בתקופת רבי עקיבא. התגורר ב"הר המודעי" שבקרבת ירושלים.
מסיפורים שמובאים עליו בתלמוד, ניתן ללמוד כי הוא בן הדור השלישי לתנאים, לפי ההשערה היה מתלמידיו של רבן יוחנן בן זכאי, וחי זמן רב.

מאמריו
במשנה מופיע מאמר אחד בלבד שלו: "המחלל את הקודשים, המבזה את המועדות, המפר בריתו של אברהם אבינו, המגלה פנים בתורה, והמלבין פני חברו ברבים, אף על פי שיש בידו תורה ומעשים טובים אין לו חלק לעולם הבא". מאמר דומה בעניין קדשים מופיע בשמו בספרי: "המחלל את הקדשים, אף על פי שיש בידו מצוות הרבה כדאי הוא לדחותו מן העולם".

במדרשים ובתלמוד מובאות בעיקר דברי אגדה שאמר, במספר ברייתות, וכן מספר אגדתות. בתלמוד מובא סיפור אודות מעמד בו ישב עם רבי טרפון רבי ישמעאל ושאר החכמים, ובו נענה רבי אלעזר המודעי ואמר כי "מָן שירד להם לישראל היה גבוה שישים אמה". רבי טרפון נענה בתרעומת ואמר "מודעי! עד מתי אתה מגבב דברים ומביא עלינו", אך רבי אלעזר המודעי נענה כי "רבי, מקרא אני דורש!" והסביר באריכות את ראיותיו, המתבססים על כך שמי המבול, שבהם כתוב "וארובות השמים נפתחו" היו גבוהים 15 אמה (מההרים הגבוהים), ואודות ירידת המן כתוב "ודלתי שמים פתח", ובדלת יש ארבע ארובות.

ממדרשים אחרים לומדים כי רבן גמליאל חיבב את דבריו, ואמר "עדיין צריכין אנו למודעי דמוקים ליה כוליה בחד מקום".

מותו
ימין||130px|
על פי המסופר בתלמוד הירושלמי, מנע רבי אלעזר המודעי בתפילתו את נפילת ביתר בימי מרד בר כוכבא. רבי אלעזר המודעי שהיה מנהיגם הרוחני של הנצורים בביתר היה שרוי בצום ובתענית, והיה ידוע כי כל עוד עומדת לנצורים זכותו של רבי אלעזר, הרי שהעיר לא תיפול. כותי (שומרוני) אחד חדר לעיר, ודיבר עם רבי אלעזר המודעי, דודו של בר כוכבא דברים של מה בכך. משתפס בר כוכבא את הכותי, החשיד הכותי את אלעזר המודעי בכך שהוא מתכוון למסור את העיר לאויב. בר כוכבא חקר את רבי אלעזר בדבר חשד זה, ורבי אלעזר הכחיש את הדברים (ככל הנראה לא שמע כי היה עסוק בלימוד התורה). בר כוכבא לא האמין להכחשות, בעט ברבי אלעזר, והלה מת. לאחר מות רבי אלעזר נפסקה ההגנה האלוהית על העיר, והתאפשר לאדריאנוס לכבשה. בעקבות המדרש, יש חוקרים המזהים אותו עם רבי אלעזר הכוהן המופיע על מטבעות בר כוכבא.

קברו על פי המסורת
ימין|ממוזער|200px|הקבר בנבוריה
לפי המסורת התלמודית, רבי אלעזר המודעי נהרג בביתר שבהרי יהודה. עם זאת, המסורת הקשורה למקום קבורתו מופיעה לראשונה בתיעודים מאוחרים משמעותית לתקופתו. קברו מוזכר במגילת פירנצה (המתוארכת לשלהי המאה ה-14) וכן בחיבור "ציוני קברים בארץ ישראל" המתוארך לשלהי המאה ה-15 (אם כי יש המקדימים ומאחרים את זמנו של חיבור זה). על פי מקורות אלה ואחרים, נטען כי רבי אלעזר המודעי נקבר בסמוך ליישוב נבוריה שב, לצד יעקב איש כפר נבוריא. קברו של יעקב איש כפר נבוריא הוזכר לראשונה בחיבור האנונימי "תוצאות ארץ ישראל" מסוף המאה ה-13.

בחיבור "שבילי דירושלים" המיוחס ליצחק חילו מהמאה ה-14 נאמר שקברו נמצא בביתר. לדעת כמה חוקרים, "שבילי דירושלים" הוא זיוף מהמאה ה-19, אך לדעת פרופסור מיכאל ארליך בסיס החיבור הוא אותנטי אלא שנוספו בו תוספות מאוחרות. בעקבות מחקרו, חוקרים בני ימינו נוטים לקבל את החלק הגאוגרפי שבספר.

לקריאה נוספת
"האנציקלופדיה לבית ישראל" בהוצאת הרב רפאל הלפרין - בערך אלעזר המודעי.
קברי צדיקים בארץ ישראל - קבר אלעזר המודעי.


קישורים חיצוניים









 הערות שוליים 

קטגוריה:הדור השלישי לתנאים
קטגוריה:מרד בר כוכבא: אישים
קטגוריה:אישים בחז"ל המוזכרים במקורות חיצוניים