בנק ירושלים

200px|ממוזער|שמאל|הסמליל הקודם של הבנק (בשימוש עד 2024)
200px|ממוזער|שמאל|וריאציה מאוחרת יותר של הסמליל הקודם של הבנק
ממוזער|בנק ירושלים סניף חולון
בנק ירושלים (שנודע בעבר בשם "בנק ירושלים לפיתוח ולמשכנתאות בע"מ") הוא בנק ישראלי הפועל כבנק מסחרי החל משנת 1998, ומתמחה באשראי לנדל"ן, בשוק ההון, חיסכון ובבנקאות בינלאומית. הבנק מספק שירותי מסחר בניירות ערך זרים וישראליים, ושירותי בית השקעות.

היסטוריה 
הקמת הבנק
הרעיון להקמת בנק בירושלים שיתמקד במימון פעילות כלכלית בירושלים, עלה לראשונה בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20, ביוזמת מספר אנשי עסקים ירושלמים. במקביל גם קופת מלווה וחיסכון של העובדים בירושלים ביקשה להפוך לבנק. בנק ישראל התנגד תחילה להקמת בנקים חדשים באותה עת, אך ב-1963 הסכים להקמת בנק למשכנתאות בירושלים. בדצמבר 1963 ניתן לבנק רישיון תחת השם "בנק ירושלים לפיתוח ולמשכנתאות בע"מ". ראש עיריית ירושלים, מרדכי איש שלום מונה לנשיא הבנק.

"בנק ירושלים" היה הבנק השני שפעל בשם זה. בשנת 1928 הקימו עסקני היישוב החרדי הישן, ביניהם משה פרוש, את "בנק ירושלים בע"מ". בנק זה נמכר ומוזג עם בנק פויכטוונגר בשנת 1938.
רכישת השליטה בידי משפחת שובל
בעלי המניות של הבנק בתחילת דרכו היו: חברת וולפסון קלור מאיר, חברת שיכון ופיתוח הממשלתית, יצוא חברה להשקעות (שהייתה בבעלות האחים מאיר), בנק הלוואה וחסכון ירושלים, עיריית ירושלים והסתדרות העובדים. כיושב ראש מועצת המנהלים מונה אייזק וולפסון וכסגניו מונו צ'ארלס קלור ומשה מאיר.

הבנק עסק בעיקר במימון בנייה למגורים בירושלים ולקח חלק בהקמת קריית וולפסון ושכונת רמת שרת.

במהלך השנים רכשו האחים מאיר את רוב מניות הבנק (לאחר שרכשו את מלוא הבעלות בחברת וולפסון קלור מאיר, שהייתה בעלת המניות הגדולה בבנק, ובנוסף החזיקו בחברת יצוא שהייתה בעלת מניות בבנק). בשנת 1989 החליטו האחים להפריד את עסקיהם ומשה מאיר קיבל את השליטה בבנק. משה מאיר מינה את זלמן שובל שהיה נשוי לביתו כנה כיושב ראש הבנק. שובל שימש באותה עת גם כחבר כנסת והדבר עורר ביקורת על ניגוד עניינים. לאחר מותו של משה מאיר בשנת 1993, עבר הבנק לשליטת זלמן וכנה שובל.
מעבר מבנק למשכנתאות לבנק מסחרי
בשנת 1992 הציע הבנק את מניותיו לציבור בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בשנת 1996 שונה שם הבנק לשמו הנוכחי. בשנות ה-90 הרחיב משמעותית את פעילותו בתחום הליווי הפיננסי לנדל"ן עד כדי 40% מסך האשראי שלו, היקף זה יחד עם קשיי החזר של חלק מהלווים, הביא את המפקח על הבנקים בבנק ישראל להתערב ולהורות על עצירה זמנית במתן האשראי לתחום זה.

בשנת 1997 קיבל הבנק רישיון מוסד כספי מבנק ישראל בהתאם לחוק הבנקאות. במסגרת הרישיון, הותר לבנק לעסוק בכל העיסוקים המותרים לתאגיד בנקאי בעל רישיון "בנק", למעט תשלום בשיקים על פי דרישה. בשנת 1998 קיבל רישיון בנק מסחרי כחלק ממאמץ הבנק להיכנס לתחום האשראי העסקי, ההלוואות והחסכונות למגזר הפרטי, ועם קבלתו השלים הבנק את הפיכתו לבנק מסחרי.

במאה ה-21
בשנת 2002 החל הבנק להנפיק ללקוחותיו כרטיסי אשראי בשיתוף חברת כרטיסי אשראי לישראל.

בשנת 2010 החליט דירקטוריון הבנק על תפנית באסטרטגיה העסקית אשר במרכזה צמיחה מבוקרת תוך מיקוד בפעילות קמעונאית מתמחה במשכנתאות והמשך פיתוח האשראי הצרכני, תוך שמירה על פרופיל סיכון נמוך הבא לידי ביטוי בתמהיל הפעילות העסקית, לצד גיוון הלקוחות ומקורות ההכנסה המימוניים והתפעולים. בניסיון לאזן בין שיקולי תשואה לסיכון ונועדה להביא לשמירה על יציבותו וחוסנו של הבנק, השגת רווחיות נאותה וצמיחה מדודה. כ-20 מיליון שקל הושקעו בשדרוג מערכות המחשוב והגנת סייבר, הוקם מוקד טלפוני וארכיב דיגיטלי, הוטמעה מערכת ניהול קשרי לקוחות, אתר האינטרנט של הבנק עבר שדרוג והותקנו בכל סניפי הבנק כספומטים עם יכולת למשיכת מזומנים, הפקדת מזומנים והפקדת צ'קים.

בשנת 2011, בעקבות המחאה החברתית החליט הבנק לשנות את שיטת הריבית על הפיקדונות הבנקאיים שהייתה נהוגה עד לאותה התקופה. בעוד הבנקים מציעים ללקוחותיהם 20% מריבית בנק ישראל ושומרים 80% ממנה, הציע בנק ירושלים להעניק ללקוחות 80% מהריבית ולשמור 20% ממנה. את שינוי השיטה כינה בנק ירושלים מעבר משיטת המינימום לשיטת המקסימום. החל במחצית השנייה של 2013 צמצם הבנק מדיניות נדיבה זו, ומציע ללקוחותיו רק מחצית מריבית בנק ישראל.

במסגרת המאמץ להגדלת נתח השוק של משקי הבית, הציע הבנק בשנת 2012 חשבון עו"ש ללא עמלות והוא הבנק הראשון, שהציע ללקוחות כל הבנקים אפשרות לפתיחת פיקדון אונליין דרך אתר אינטרנט שהקים, מבלי לפתוח חשבון עו"ש בבנק וללא צורך בהגעה לסניף הבנק. בשנת 2017 החל הבנק לגבות עמלות.

במהלך שנת 2013 רכש הבנק את חברת "כלל פיננסים-בטוחה ניהול השקעות". בכך, הגדיל באופן משמעותי את פעילותו בשוק ההון המקומי. אך הוא מכר פעילות זו כעבור 4 שנים לחברת מיטב דש.

בשנת 2017 השיק הבנק שירות של כרטיס חיוב נטען, המיועד בעיקר לעובדים ללא חשבון בנק, שמקבלים את משכורתם החודשית במזומן, לקבל משכורת בכרטיס אשראי.

במהלך שנת 2018 ניסה בנק ירושלים לרכוש את מוניציפל בנק (שהיה אז בבעלות קבוצת הבנקאות והפיננסים הבלגית-צרפתית דקסיה), אך הצעת הרכישה שלו נדחתה לטובת הצעה מתחרה של בנק דיסקונט.

בדצמבר 2025, בנק ירושלים נכנס כמשקיע בפעילות החיתום של פירמת מור-לנגרמן קפיטל, ורכש כ-20% מהפעילות כחלק מהרחבת פעילותו בשוק ההון הישראלי.

פעילות
לבנק ירושלים מספר חברות בנות, בהן "עיר שלם סוכנות לביטוח בע"מ (1996)" העוסקת בביטוח משכנתאות וחיים, "ירושלים מימון והנפקות (2005) בע"מ" העוסקת בתחום החיתום וההנפקות הציבוריות וכן בפעילות של גיוסי הון פרטיים ותומר ירושלים בע"מ. בתחום הנדל"ן מתמקד הבנק בליווי פיננסי לפרויקטי בנייה למגורים. לבנק נתח שוק משמעותי בתחום זה יחסית לגודלו, והערכות הבנק הן שהוא מחזיק בכ-10% מהשוק.

לבנק כ-20 סניפים ברחבי ישראל. בשנת 2011 עברה הנהלת הבנק מבניין ההיסטורי בה שכנה בכיכר ציון בירושלים, למתחם איירפורט סיטי ליד לוד. בבניין גם פעל הסניף המרכזי של הבנק שנסגר והבניין נמכר.
בספטמבר 2020 פתח הבנק סניף חדש במבנה מלון וולדורף אסטוריה ירושלים, שבמקביל סגר ומכר את הסניף הראשי ברחוב קרן היסוד.

החל מהעשור השני של המאה ה-21 הבנק החל לפעול בתחום האשראי הצרכני. חלק מאסטרטגיית הבנק להעמקת הפעילות היא להעניק אשראי ללקוחות בנקים אחרים ללא צורך בפתיחת חשבון עו"ש, תוך הקמת פלטפורמה דיגיטלית ידידותית אשר תבחן על פי מספר קריטריונים את הזכאות להלוואה ומתן אישור עקרוני דיגיטלי ללא מגע יד אדם.

בעלי עניין
בנק ירושלים נשלט על ידי חברת יצוא חברה להשקעות בע"מ, חברה ציבורית הנשלטת על ידי משפחת שובל, שמניותיה גם נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
קישורים חיצוניים




 פתיחת בנק ירושלים 1964

 הערות שוליים 

קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
ירושלים
קטגוריה:חברי הבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:ירושלים: חברות
קטגוריה:ירושלים: בנקים
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1964