נחאלין

נַחָאלִין (או: נחלין, ערבית: نحالين) הוא כפר פלסטיני בנפת בית לחם, מדרום-מערב לעיר בית לחם. תושבי הכפר מוסלמים, ומספרם נאמד בכ-6,300. 150–200 מהם מוגדרים על ידי אונר"א כפליטים וכ-35% מתושבי הכפר הם צעירים מתחת לגיל 18. כ-90% מן התושבים בגילאים 18–35 מובטלים. הכפר ממוקם (יחד עם הכפר חוסאן) בתוך מובלעת בגוש עציון והוא מוקף כיום בהתנחלויות גבעות, ראש צורים, נווה דניאל וביתר עילית. בהסכם אוסלו ב' סווג נחאלין כחלק משטח B.

שם
פירוש שם הכפר בערבית הוא "דבוראים".

החוקרים הבריטים בני המאה ה-19 קונדר ופאלמר הציעו כי השם "נחלין" משמר את המילה העברית נחל עם סיומת -ָם ואולי צורת הזוגי - נחלָיִם, בדומה למקומות רבים אחרים בארץ ישראל השוכנים בסמוך או בתוך מקורות מים.Palmer, 1881, p. 324

ההיסטוריון גרשון גליל הציע כי השם "נחלין" משמר את השם המקראי "נחלם", עירו של שמעיהו הנחלמי, מיריביו של ירמיהו הנביא. בח'רבת אל-כברה שבפאתי הכפר התגלו ממצאים מתקופת הברזל II המעידים על יישוב בימי ממלכת יהודה המקראית.

 היסטוריה 

 התקופה העות'מאנית 
נחלין הופיעה במרשמי המס העות'מאנים של שנת 1596 כחלק מנפת קודס. בכפר נמנו 40 משקי-בית מוסלמים ו-16 משקי בית נוצרים. הם שילמו מס קבוע של 33.3% על תוצרת חקלאית, ובה חיטה, שעורה, דבש ענבים (דיבס) או מולאסות, ועיזים או כוורות, סה"כ 3,880 אקצ'ה.Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 118. את הכפר פקדו בעבר באופן תכוף בדואים, והוא נודע במסורת גידול הדבורים שלו.Nahaline Old Core. The Centre for Cultural Heritage Preservation.

החוקר הצרפתי ויקטור גרן ביקר בכפר בשנות ה-60 של המאה ה-19, וכתב שהכפר הוא "גיבוב של בתים קטנים, מקצתם עומדים על תלם והאחרים ממוטטים, על גבעה טרשית, ועכשיו מתגוררות בהן רק משפחות דלות אחדות". הוא ציין כי סביב הכפר היו גידולי טבק. המזרחן הגרמני מרטין הרטמן מצא בכפר 17 בתים.Hartmann, 1883, p. 144

על-פי האדריכל הגרמני קונרד שיק, אוכלוסיית הכפר בשנת 1896 כללה 162 נפש.Schick, 1896, p. 122

 המנדט הבריטי 
על-פי מפקד האוכלוסין שנערך בשנת 1922 בידי רשויות המנדט הבריטי, התגוררו אז בנחלין 316 איש, בהם 312 מוסלמים ו-4 נוצרים.Barron, 1923, Table V, Sub-district of Hebron, p. 10 במפקד האוכלוסין של 1931 נמנו בכפר 440 איש, בהם 3 נוצרים והיתר מוסלמים, שהתגוררו ב-98 בתים מאוכלסים.Mills, 1932, p. 33

ב-1934 (תרצ"ד) נקנה שטח אדמה נרחב של נחלין לצורך הקמת קיבוץ רבדים, סמוך לקיבוץ עין צורים (אז קיבוצים בגוש עציון) בידי יהודי אמריקאי ובטיפולה של הקרן הקיימת ונציגיה תושבי הגוש. מאות תושבי נחלין תקפו את המתיישבים הראשונים שהגיעו למקום, רגמו אותם באבנים ופצעו שניים מהם, אך בעקבות התערבות הצבא הבריטי בסופו של דבר נערכה סעודת 'סולחה'. לאחר התגברות על אתגרים רבים, הכסף הועבר במשך יום תמים למאות תושבי נחלין, שהגיעו אישית על מנת לקבלו בידם, ולאחר שהאדמות שורטטו ונרשמו בדקדקנות.
לדברי תושב רבדים, "הברית הזו גם עמדה לנו כאשר היה עלינו לסלול את הדרך לנקודה רבדים העוברת במקצת בשטחם. הבולדוזר הגדול הופיע והחל בעבודתו, ולמרות כל החששות לא באו תושבי נחלין למחות ולערער. היחסים היו מתוקנים, והיו נשארים כך אילולא המלחמה."

ב-1935 פרסם המופתי חאג' אמין אל-חוסייני שתושבי הכפר העבירו את אדמותיהם, בהיקף של 8000 דונם, לידי הווקף, על מנת למנוע את המשך מכירתם ליהודים.

על-פי סקר הכפרים של 1945, חיו בכפר 620 איש, כולם מוסלמים.Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 50

 מלחמת העצמאות 
לפנות בוקר ב-16 בינואר 1948 (ה' בשבט תש"ח) נתגלתה מחלקת הל"ה שנשלחה לחזק את יישובי גוש עציון, וערבים מנחלין, צוריף, ומכפר ג'בע הסמוך הרגו אותם. מנחאלין יצאו כ-500 איש. לדברי מפקד המשטרה הבריטי באזור, הוא הצליח לשכנע את הערבים למסור לו את גופות הלוחמים העברים שטרם הושחתו. לפי הסבריו, ושחזורו של יוחנן בן-יעקב למחרת הקרב כח צבאי בריטי הגיע לצוריף בג'יפ, והותקף בידי תושבי המקום. הכח ירה באוויר וחילץ את עצמו מן הכפר, אך בקרב הערבים נפוצה שמועה שיהודים נוספים התקיפו את צוריף וערכו בה טבח. בעקבות זאת הושחתו הגופות, בטרם הועברו לידי הבריטים.

פעולת תגמול בנחלין

ב-28 במרץ 1954 ניהל כוח חטיבת הצנחנים בפיקוד אריאל שרון פעולת תגמול בכפר, בה נהרגו שמונה לוחמים ערבים ואשה. ההרוגים כללו חמישה אנשי המשמר הלאומי הערבי, תושבי המקום, ושלושה חיילי הלגיון כולל קצין בדרגת קולונל (המקבילה לדרגת אל"ם), שנהרגו ממארב צה"ל, בעת שחשו למקום כתגבורת מבית לחם. צה"ל הרס 7 מבנים בכפר, ביניהם המסגד. הפשיטה על נחלין התרחשה בעקבות טבח מעלה עקרבים ולאחר רצח שומר בכסלון ובעקבות החשד כי המרצחים באירוע זה הגיעו מנחלין. בעקבות הפעולה בנחלין חודשה העוינות בין ממשלת בריטניה לישראל. על פי עדויות חיילי צה"ל שהשתתפו בפעולה, אנשי המשמר הציבו מארב לכוח הישראלי בדרכם חזרה אל הגבול, וזה הסתער עליהם בפקודתו של אהרן דוידי שהייתה זו לו פעולת התגמול הראשונה בה השתתף, ובניגוד לתורת הלחימה עד אז, על פיה יש לתפוס מחסה בעת היתקלות ממארב. על פי מורשת צה"ל, פעולת נחלין הייתה נקודת מפנה בתגובה הצה"לית להיתקלות ממארב.

 האינתיפאדה הראשונה 
ב-13 באפריל 1989 לפנות שחר, במהלך האינתיפאדה הראשונה, ביצע משמר הגבול פשיטה על נחאלין. במהלך הפשיטה נורו ונהרגו חמישה צעירים פלסטינים שיידו אבנים על החיילים. הפשיטה והרג הצעירים עוררו מחאות ותסיסה ברחבי הגדה המערבית, והאו"ם גינה את התקרית. במאי 1989 אנשי שלום עכשיו ארגנו אירוע תמיכה בתושבי נחאלין, בו השתתפו כ-2,000 ישראלים. המשתתפים נפגשו עם התושבים במספר כפרים פלסטיניים, ועם משפחותיהם של חמשת תושבי נחאלין שנהרגו בפשיטה.

 המאה ה-21 
לאחר תחילת האינתיפאדה השנייה הוטלו הגבלות תנועה קשות על התושבים. על פי דו"ח אונר"א, עד פתיחה מחדש של כביש הגישה בנובמבר 2003, היה הכפר, יחד עם הכפרים חוסאן ובתיר סגורים לתנועת רכב. ב-2004 נפתחו צירי התנועה לכפר ובנובמבר 2004 סייעה הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי בסלילת הכביש האחרון שהיה חסום לתנועה.

בשנת 2012 נפגעו שישה בני משפחה מנחאלין משריפת בקבוק תבערה שהושלך על המונית בה נסעו בכביש הראשי סמוך לכפרם. לא היה ברור אם מדובר ביהודים, או ב"תאונת עבודה" של מחבלים ערבים מהכפר, אשר זיהו בטעות את נוסעי המונית כיהודים. כשבועיים לאחר מכן נעצרו שלשה נערים יהודים בחשד למעורבות, אך הם שוחררו בחזקת חפות התיק נגד החשוד העיקרי נסגר מחוסר הוכחות. מוכתר הכפר טען שמתנחלים מתנכלים בעקביות לתושבי הכפר ולתחבורה ממנה.

מאז האינתיפאדה יצאו מנחאלין מספר מחבלים בודדים וקבוצות מחבלים:
 ב-2003 מחבל שהיה מעורב בהשלכת בקבוקי תבערה ובהצתת עמודי תאורה נתפס בכפר.
 מעבדת חבלה שהוקמה במטרה לפוצץ את הרכבת העוברת בסמוך, התגלתה בכפר בשנת 2008.
 נערים נעצרו ב-2011 עם חומרי הסתה, ויריות נורו לעבר היישוב ביתר עילית באותה שנה.
 מחבל החומצה בשנת 2014 (תשע"ד).
 ניסיון לדקירת שוטר ב-2015 (תשע"ה) כאשר נתפסו שלושה תושבי הכפר בעת שוד רכוש מבית ספר בבית שמש.
 זריקת בקבוקי תבערה על גדר היישוב ביתר עילית בשנת 2023, זמן קצר לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל.

תושבי הכפר מעורבים במעבר בלתי חוקי של גדר הביטחון לצורך עבודה אל שטח ישראל, לאחר הסכמי אוסלו שמנעו זאת מהם, והיו שהוכו בשל כך או שנורתה אש לעברם בידי החיילים ושוטרי משמר הגבול.

ב-2008 דחה בג"ץ את עתירת מועצת הכפר נגד מפקד כוחות צה"ל בגדה המערבית וחברת החשמל, לבטל העברת קו חשמל במקרקעין פרטיים של תושבים.

במאי 2014 הושחתו עצי זית באדמות הכפר נחלין, ונצבעו כתובות "תג מחיר" ונאצות נגד ערבים.

בתחילת שנת 2014 נערכה פעילות משותפת יהודית ערבית, בהפגנה עם יהודים מביתר עילית ויישובי גוש עציון, נגד הקמת החומה המפרידה באזורם.

הזרמת שפכים לשטחי נחאלין
בשנת 2004 נבנתה מנהרת תשתיות ובה צינור המזרים עודפי שפכים ומי ביוב מביתר עילית אל תוך ואדי שבו היו שדות, מטעים וכרמים של תושבי נחאלין, ובמהלך השנים מי הביוב גרמו להרס מוחלט של אותם שטחים חקלאיים. בשנת 2005 נוספה נקודת הזרמה נוספת של מי ביוב אל השטחים שנמצאים סביב המעיין עין פארס, שמימיו זוהמו ואינם ראויים לשתייה כיום. גם בשנת 2023 בוצע ניקוז ביוב נרחב מביתר עילית שהציף וגרם נזק לקרקע חקלאית של תושבי נחאלין.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:יהודה
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:נפת בית לחם
קטגוריה:אסיה: מובלעות
קטגוריה:יישובים ערביים המשמרים שם עברי