יצחק אברג'יל

יצחק אברג'יל (נולד ב-14 בפברואר 1969) הוא עבריין ישראלי. נחשב לאחד מראשי הפשע המאורגן בישראל, ולאחד מהעבריינים הבולטים בתולדות מדינת ישראל. אברג'יל הורשע בעבירות רצח, ניסיון רצח וניהול ארגון פשע.

ילדותו
אברג'יל נולד וגדל בשכונת בנית בלוד בן משפחה מרובת ילדים של עולים חדשים ממרוקו. אביו שלום היה אלכוהוליסט שהתקיים מקצבת נכות, ואמו ג'וג'ו, עבדה במשק בית. יצחק הוא הצעיר מבין עשרה ילדים, בהם שישה בנים כולל יצחק עצמו, שהפכו גם הם לעבריינים (אחיו מאיר, יעיש, יעקב, אברהם ואלי).

לפי עדותו בבית המשפט, החל משנת 1980, בגיל 11, עסק בגנבות תיקים מכלי רכב, פריצות לבתים וחטיפת תיקים מנשים מבוגרות והחל לצבור רישומים פליליים. בגיל 13 ירה במאבטח, לאחר שסירב להכניסו למועדון לילה, ופצע אותו ברגלו. בגיל 14 פתח תחנת ממכר לסמים. בגיל 15 פתח תחנת ממכר נוספת, ובגיל 15 וחצי פתח שתי תחנות נוספות לממכר סמים באילת ובחיפה. במקביל, החל לייבא סמים מהולנד. בטרם מלאו לו 16 שנים רכש מרווחי הסמים דירה סמוכה לבית הוריו ממנה ניהל את עסקיו. בשנת 1984, בהיותו במעצר באגף הנוער באבו כביר, ארגן מרד עצירים בתגובה להחלטת מפקד הכלא להחרים סיגריות שהוברחו לכלא. במהלך המרד נפצעו סוהרים רבים.

תקופת מאסרו הראשונה בגין רצח
בשנת 1986, בגיל 17, הורשע אברג'יל לראשונה ברצח. הנרצח, יעקב כהן מלוד, נחשד על ידי אברג'יל בהסתרת חלק מרווחי הסחר בסמים. פענוח הרצח התאפשר הודות לעד המדינה שמעון שטרית, חברו הטוב ביותר של אברג'יל, שנועד להתחתן עם אחותו. אברג'יל נידון ל-17 שנות מאסר, אותן ריצה במספר בתי כלא. במהלך מאסרו הנהיג את האסירים מול מפקדי הכלא, לעיתים תוך ייזום מהומות או תסיסה בקרבם. בהיותו בגיל 18 דקר את קצין הביטחון של כלא באר שבע.

למרות התנהגותו הקשה ותקופות הבידוד שאליהן נשלח, נעשו מאמצים לשקמו על ידי בכירים בשב"ס, ובעיקר ניסיון של מפקד הכלא שלמה טוויזר. הוצמד לו חונך פר"ח אישי שהיה סטודנט לפילוסופיה. אברג'ל החל ללמוד קרוא וכתוב ולאחר מכן החל ללמוד פילוסופיה באוניברסיטה הפתוחה. לטענתו היה זה דווקא אסיר העולם שמעיה אנג'ל שלימד אותו קרוא וכתוב ועודד אותו לרכוש השכלה.

בתקופת מאסרו הצליח לגרום לבכירי שירות בתי הסוהר להאמין ששוקם וזנח את עולם הפשע. בין היתר הרבה לשוחח עם סביבתו על ספרי פילוסופיה שקרא ובהם יצירות של ניטשה ואיין ראנד. בספטמבר 1994 התחתן עם ליאת קאופמן, בת יחידה מרחובות, שהכירה את אברג'יל כשראיינה אותו לצורך עבודת סמינריון באוניברסיטה. בעקבות נישואיהם ניתקה משפחת קאופמן קשר עמה. ב-19 במאי 1997 הוזמן לתוכנית הטלוויזיה "בשידור חי עם דן שילון" בזמן צפיית שיא, וזאת בהמלצת מפקד הכלא טוויזר שהאמין שאברג'יל אכן השתקם. בתוכנית אברג'יל הציג את עצמו כאדם שהתפכח מדרך החיים השגויה שבה חי בעבר. עוד אמר, שלאחר שחרורו מהכלא אין סיכוי שיחזור לעולם הפשע, כי הוא אינו רוצה לאכזב את מי שנתן בו אמון. המשדר עורר הד תקשורתי רב ויצר לחץ לשחרור מוקדם. בין היתר התעניין בו חבר הכנסת והשר יוסי שריד, שנפגש עמו והציע לו עזרה בשיקום ובקידום שחרור מהכלא. לימים הודה שריד שאברג'יל הוליך אותו שולל. מנגד בכירים בשב"ס מתחו ביקורת נוקבת על הופעת טוויזר בתוכנית הטלוויזיה כפטרונו של אברג'יל, ועל ההתייצבות הנחרצת לטובת אסיר מסוכן ובעייתי.

בפברואר 1999, בגיל 30, שוחרר מהכלא לאחר שריצה 13 שנות מאסר.
כחלק מתנאי שחרורו, נקבע כי אברג'יל יגורש, ולא יוכל לגור בישראל. כך, בשנים העוקבות נדד בין ספרד, הולנד, בלגיה וארצות הברית ומקומות נוספים באירופה.

 הקמת ארגון הפשע ופעילותו 
למרות התדמית השיקומית שבנה, בתקופת שהותו בכלא המשיך אברג'יל לנהל את עסקי ההימורים יחד עם שותפיו. לאחר השחרור חדר במקביל לשתי טריטוריות של שני ארגוני פשע, מה שהוביל בשנים 2002–2003 לסדרת רציחות בהיקף חסר תקדים בישראל בין ארגוני הפשע. בשנת 2003 פרץ סכסוך בין ארגון הפשע של משפחת אבוטבול מנתניה, ושותפיהם זאב רוזנשטיין והאחים אוחנה מגני תקווה, נגד משפחת אברג'יל ושותפיו אז: משפחת גבריאלי, ומשפחת אלפרון, סביב נושא מיחזור פחיות שתיה.

במסגרת הסכסוך, נרצח חנניה אוחנה בתחילת 2003 מול מצלמת אבטחה בחנייה בביתו, ביריות אקדח של שני רוכבי אופנוע חבושי קסדות. בתגובה, רצח ירון סנקר בשליחותם של האחים אוחנה את חיים שאבי, פעיל בארגון אברג'יל, ונחשד על ידי האחים אוחנה כמי שנטל אף הוא חלק ברצח אחיהם חנניה. יחד עם שאבי נרצח גם תומר שבת, עובר אורח חף מפשע. אירוע הרצח הכפול בוצע לאחר מספר ניסיונות נפל של סנקר להוציא לפועל את הרצח, כישלונות שגררו אחריהם ביקורת חריפה על סנקר מצד האחים אוחנה. לרוע מזלו של שבת, לבש באותו היום חולצה בצבע זהה לזו שלבש שאבי. סנקר שלא רצה להיכשל שוב בביצוע ההוצאה להורג וירה בשניהם.

תפיסתם בשנת 2009 של כל המעורבים במעגל הרציחות מטעם האחים אוחנה עצרה לזמן מה את מסעות הרצח.

בשנת 2003 הקים אברג'יל, ביחד עם עודד טוויטו, רשת הברחה גדולה של סם האקסטזי באמסטרדם ובארצות הברית. על פי הערכות המשטרה, הופצו באמצעות הרשת מיליוני כדורי אקסטזי. בשנת 2004 גיבשה המשטרה רשימת נכסים השייכת לארגון אברג'יל הכוללת 37 חברות, 48 דירות ו-56 כלי רכב (חלקם הגדול מכוניות פאר וכלי שיט).

 סכסוכי ארגוני הפשע וניסיונות ההתנקשות ההדדיים 
ביוני 2002 נרצח אחיו הגדול של יצחק, יעקב אברג'יל, שנורה מתחת לביתו ולעיני ילדיו. הוא היה אב לחמישה וסב לשני נכדים. בשנת 2004 אברג'יל השתלט על החלפנים והשוק האפור באזור תל אביב, לאחר שקיבל הלוואת ענק מאחד החלפנים ובעל מסעדת יוקרה ידוע. בחול המועד פסח באותה שנה, התפרסם שמשטרת ישראל משתפת פעולה עם גופי אכיפה בעולם ומנסה להעמיד את אברג'יל לדין באירופה. בשנת 2005, בדרכו לביתו בערד, ניסו להתנקש בחייו כאשר ירו על מכוניתו. במקום נמצאה רקטת כתף "לאו" דרוכה. באותה שנה היה מעורב בעסקי הימורים בירושלים, לקראת שחרורו של אלי נעים ("קוסם"). בשנת 2006 המשטרה עצרה חוליית מחסלים מבלארוס שניסתה להתנקש במאיר אברג'יל ובעזרא "שוני" גבריאלי (אביה של ח"כ ענבל גבריאלי). בעקבות המעצרים, נחשפו רשתות הימורים אינטרנטיות ואברג'יל נעצר, אך שוחרר.

בשנת 2007 שידרו חדשות ערוץ 2 תמונות ממצלמת ביטחון, בה נראה אברג'יל סופג מכות מאנשי משפחת אלפרון.

 מעצר בהולנד 
ב-7 בספטמבר 2004, נעצר אברג'יל בהולנד עם נחיתתו במדינה, בשדה התעופה, לאחר שהתקבלה בקשת הסגרה מבלגיה בשל חשדות נגדו בגין עבירות סמים. אברג'יל היה עצור במשך שלושה שבועות ולאחר מאבק משפטי של עורך דינו, שרון נהרי, הוכח כי נפלה טעות טכנית בבקשת ההסגרה לבלגיה והשופט ההולנדי שחרר אותו ממעצר. לאחר ששוחרר ממעצר חזר לישראל.

 הרצח בחוף בת ים 
ב-2008 נעצר אברג'יל בחשד למעורבות ברצח מרגריטה לאוטין על בחוף "טובגו" בבת ים, לעיני בתה הקטנה ובעלה, במסגרת מלחמת כנופיות. המשטרה קשרה את אברג'יל להזמנת רצח העבריין רמי אמירה, וב־2013 עצרה את מוטי חסין, עבריין בכיר בארגונו של אברג'יל, בחשד למעורבותו בהזמנת התנקשות זו.

 מעצרו, הסגרתו לארצות הברית וחזרתו לישראל
ממוזער|יצחק אברג'יל במהלך הסגרתו לארצות הברית.
ב-2008 נעצר אברג'יל בחשד לרצח סוחר הסמים הישראלי סמי אטיאס, הלבנת הון, סחר בסמים והשתייכות לארגון פשע. אברג'יל נחשד על ידי המשטרה במקרה רצח נוסף של אסיר ובהלבנת הון בהיקפים גדולים, בין היתר של כספי המעילה בבנק למסחר (בעקבות הסתתרות הקבלן גבי הררי בדירתו של אברג'יל באמסטרדם), וכן בניסיונות חיסול רבים של מתחריו בתחום הסמים וההימורים: בני משפחת אבוטבול, זאב רוזנשטיין ובעלי בריתם. נראה שהמעצר התאפשר עקב הודאות הרוצחים בפרשת הרצח בחוף בת ים.

ב־12 בינואר 2011 הוסגרו יצחק אברג'יל ואחיו מאיר לידי רשויות החוק של ארצות הברית. תוך פרק זמן קצר שוחרר אחיו מאיר ואילו על יצחק הוטלו שמונה וחצי שנים בכלא.

לאחר 10 חודשי מאסר, האחים הגיעו לעסקת טיעון עם רשויות התביעה בארצות הברית, אחיו מאיר שוחרר ותקופת מעצרו קוצרה, כשהמעצר בישראל הוחשב אף הוא כחלק מהעונש.

בשנת 2012 פורסם שנותרו לו שלוש שנות מאסר בלבד ושהוא מבקש לרצותן בישראל מעט לאחר מכן פורסם שמשטרת ישראל עצרה חמישה חברים החשודים בהשתייכות לארגונו של אברג'יל.

באותה שנה פורסם שנעצרה חוליית חיסול בת 5 אנשים מאנשיו.

בשנת 2013 פורסם שמלחמת כנופיות בין משפחת אברג'יל ומשפחת מוסלי שנמשכה 16 חודשים, וניסיונות המשטרה לעוצרה, כללו תשעה מעשי רצח, ונעדר אחד. מאוחר יותר עלה מספר הנרצחים ל-16 ושני נעדרים. הערכת המשטרה הייתה שחלק ממסע הנקמה החל בעקבות היעדרו של ראש הארגון.

ב־30 בינואר 2014 הוחזר לישראל לריצוי יתרת עונשו.

 תקופת המאסר בישראל 
 פרשה 512 
ב־18 במאי 2015, ביצעה המשטרה, בהובלת להב 433 מעצרים של עשרות עבריינים עקב שורת חשדות לביצוע עבירות בתחומי הפשיעה החמורה והמאורגנת, בהן אלימות וסמים. ב־13 ביולי 2015 הוגש כתב אישום נגד 18 נאשמים, בראשם אברג'יל, שעדיין ריצה את יתרת מאסרו לאחר שהוחזר מארצות הברית. היחיד שהצליח לחמוק הוא יניב בן סימון, יד ימינו של אברג'ל, עד שנתפס בנובמבר 2022 בדרום אפריקה. אברג'יל הואשם בניהול ארגון פשע, וסחר בין לאומי בסמים בהיקפי ענק. כמו כן ייחס כתב האישום לחלק מהנאשמים, ביצוע שורה ארוכה של עבירות אלימות חמורות, לרבות רצח, בין היתר של אזרחים חפים מפשע. בשנת 2022 הורשע אברג'יל.

הפיגוע ברחוב יהודה הלוי
כתב האישום מציין בפירוט כיצד במסגרת מאבקים בין ארגונו של אברג'יל לארגון הפשיעה של העבריין זאב רוזנשטיין, נרצחו שלושה אזרחים בפיגוע החמור ביותר שבוצע ממניע פלילי במדינת ישראל. הפיגוע הוגדר בישיבת חירום של צמרת המשטרה על ידי מפכ"ל המשטרה שלמה אהרונישקי כקו פרשת המים בלחימה מול ארגוני הפשיעה במדינת ישראל. על פי עובדות כתב האישום, אברג'ל פנה לאדם (שהפך לאחר מכן לעד מדינה), אותו אדם הניח מטען בגג ברחוב יהודה הלוי בסוף שנת 2003 ופוצץ עם הגעתו של רוזנשטיין למקום. כאשר אברג'ל הוא היוזם ובעל האינטרס, הוא הכתיב את שיטות הפעולה במטרה לחסל את רוזנשטיין. ב־24 בנובמבר 2020, הוגש נגד אברג'יל כתב אישום נוסף בעודו במאסר, בגין איומים על התובע במשפטו בפרשה 512.

ההרשעה
ב־16 בנובמבר 2021 הורשע אברג'יל בעבירות הבאות: ניסיון רצח, קשירת קשר לביצוע פשע, רצח שלושה עוברי אורח בניסיון החיסול של זאב רוזנשטיין ובאופן תקדימי הורשע בנוסף בניהול ארגון פשע לפי חוק מאבק בארגוני פשיעה.

בהכרעת דינה התייחסה השופטת גיליה רביד לרמת הקפדנות והתכנון לפרטי פרטים של הפיגוע ברחוב יהודה הלוי במילים הבאות "ביוזמת אברג'ל התכנסו בכירי הארגון בבלגיה כדי לקדם את התכנית לחיסול רוזנשטיין ולגייס כספים לביצועה. באותן פגישות סוכם כי אבי רוחן יעביר לעד המדינה שכונה "בומבי" סכום כסף של 50–70 אלף אירו לטובת המבצע. בומבי רכש מה.צ. שכונה "המהנדס" מטען חבלה ולאחר שעמוס פטריק מצא נכס להשכרה בסמוך למקום הפיגוע, הוטמן מטען החבלה בגג צ'ינג' על ידי עופר בוהדנה. לאחר הנחת המטען ובמשך שלושה שבועות עד לפיצוצו, בוצעו תצפיות לעבר הצ'ינג' בהמתנה להגעתו של רוזנשטיין".

במועד הפיצוץ זוהה רוזנשטיין מגיע למקום ואז ניתן האות, מי שלחץ על השלט שהפעיל את המטען היה שלומי ווזאנה לאחר שקיבל דיווח מיוסי לוי (ז'וז'ו) על הגעתו של רוזנשטיין. על התכנון המקדים לפרטי פרטים הוסיפה השופטת "הוכח לפנינו כי מספר ימים לאחר הנחת המטען, נולד הצורך להחליף את הסוללה שחוברה אליו מתוך חשש שהיא התרוקנה. לצורך כך פורק המטען מעל גג הצינג על ידי ווזאנה הועבר לה.צ. לצורך החלפת הסוללה ואחר כך הונח שוב על גג הצינג' באותה דרך ושיטה שבהן הוסר".

בהתייחסה לניהול ארגון הפשע סיכמה השופטת במילותיה את חלקו של אברג'ל בניהול ארגון פשע "הוכח כי הלה עמד בראש הארגון ושלט בו שלטון ללא מיצרין, כאשר על פי יישק דבר. הוא זה שהכווין את פעילות הארגון והגדיר את יעדיו. המוניטין של הארגון היה המוניטין של העומדים בראשו. עוצמתו של אברג'יל, הדומיננטיות שלו, מעמדו, הכבוד שרחשו לו והיותו השליט הבלתי מעורער של הארגון מצאו ביטוי ברור ומובהק בהכרעת הדין".

גזר הדין
ב־28 ביוני 2022 גזר בית המשפט על אברג'יל שלושה מאסרי עולם ועוד 30 שנים בגין העבירות שבהן הורשע במסגרת פרשה 512.

בהחלטה חריגה, קיבל בית המשפט באופן כמעט מלא את דרישות התביעה לאחר שאברג'ל נמנע מלטעון במסגרת הטיעונים לעונש. בית המשפט סיכם את הפיגוע ברחוב יהודה הלוי במילים הבאות "מדובר בתוכנית אכזרית שלא הייתה שונה מפיגועי הטרור שהתרחשו באותם ימים, מדובר באחד מהאירועים החמורים שידעה המדינה במלחמות בין ארגוני הפשיעה".

ב-10 בנובמבר 2024 דחה בית המשפט העליון מפי השופט יוסף אלרון, את רוב ערעורו, וגזר עליו 3 מאסרי עולם ועוד 22 שנה (11 מתוכם ירצה בחופף ו-11 במצטבר).

 חיים אישיים 
אברג'יל נשוי לליאת, עובדת סוציאלית, אותה הכיר בעת שהגיעה לסיור לימודי בכלא. לזוג חמישה ילדים.

 בתרבות 
בתאריכים 28–30 ביוני 2022 שודרה בכאן 11 סדרה תיעודית בשם "תיק 512", בת שלושה פרקים על התיק, שבמרכזה עמד יצחק אברג'יל.

קישורים חיצוניים

 איציק אברג'יל - מרוצח לכוכב, באתר YouTube , 12 בינואר 2011
 אמיר זוהר, האסיר מס' 1: למה אברג'ל הוא העבריין המסוכן בתולדות ישראל?, באתר מעריב השבוע, 3 בפברואר 2014




 שמעון איפרגן, יצחק אברג'יל: הסוף, באתר מאקו, 30 ביוני 2022
 תיק 512 - מדינת ישראל נגד יצחק אברג'יל - סדרה בערוץ היוטיוב של כאן | תאגיד השידור הישראלי

הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: פשע מאורגן
קטגוריה:מורשעים בעבירות סמים בישראל
קטגוריה:מורשעים ברצח בישראל
קטגוריה:ישראלים שהוסגרו לארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנכלאו מחוץ לישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969