משה זכות

רבי משה בן מרדכי זַכּוּתּ (לפעמים נכתב; מֹשֶׁה זַכּוּתַּא וידוע בכינויו הַרֶמֶ"ז, נולד ב-אמסטרדם הולנד, שפ"ה 1625 – נפטר ב-מנטובה איטליה, ט"ז בתשרי יום טוב של גלויות חג סוכות ה'תנ"ח, 1 באוקטובר 1697) היה רב, מקובל, ומשורר יהודי ממוצא פורטוגזי. נצר למשפחת זַכּוּתּ שהגיעה מפורטוגל להולנד אחר הגירוש.

הרמ"ז כיהן כרב קהילת יהדות מנטובה וכראש ישיבה בה ובקהילת הספרדים בוונציה, והוא נחשב לאחד מגדולי המקובלים ביהדות איטליה במאה ה-17. דרך בית מדרשו נפוצו כתביו של ר' חיים ויטל העוסקים בקבלת האר"י וכן מנהגי התפילה המבוססים עליהם.

ביוגרפיה

רבי משה זכות היה בן למשפחת אנוסים מפורטוגל שגלתה לאמסטרדם, נין ונכד להיסטוריון והאסטרונום רבי אברהם זכות. הוא למד בבית המדרש "עץ חיים" של קהילת אמסטרדם שנוסד על ידי ר' מנשה בן ישראל ולמד בישיבתו של הרב שאול מורטירה בתקופה שלמד שם גם ברוך שפינוזה. על מנת ללמוד קבלה עבר לעיר פוזנן שבפולין שם למד אצל ר' יצחק מפוזנא שהיה תלמידו של ר' שפטיל בן השל"ה. ובשנת 1645 עקר לאיטליה. לפי אוצר ישראל את עיקר לימודיו בקבלה עשה בעיר ורונה אצל ר' בנימין הלוי, תלמידו של ר' חיים ויטל שבא לאיטליה בשנת 1659.

הרמ"ז הגיע לוונציה אחר בקשת הרב הראשי של העיר הרב עזריה פיגו שיחליפו בתפקידו מחמת זיקנה, שם היה למגיה ספרים. לפי הצעת תלמידיו עבר בשנת 1673 למנטובה, שם ייסד ישיבה והיה לו חוג גדול של תלמידים, וכן שימש כרב העיר תמורת שכר שנתי של 300 דוקטים. הרמ"ז ייסד בישיבתו מפעל העתקה של כתבי האר"י, ומהם נפוצו כתבי האר"י באירופה. הרמ"ז סינן את כתבי תלמידי האר"י, והגיע למסקנה כי הכתבים היחידים בהם ראוי ללמוד את תורת האר"י הם כתבי ר' חיים ויטל, אותם כינה "סולת נקיה" ו"מקובלים מפי עליונים", ושלל את הלימוד והעיסוק בכתבי תלמידי האר"י האחרים, דוגמת רבי מנחם עזריה מפאנו ואחרים, אותם גרס כמיוסדים על "מחשבות וסברות".

במנטובה ישב הרמ"ז עד יום מותו, ט"ז בתשרי ה'תנ"ח, 1 באוקטובר 1697. במאה העשרים התגלתה מצבתו במחסן לחומרי בנייה בעיר.

מצאצאיו, חיים היום באיטליה ובישראל, בעיקר בנתניה וירושלים. רחובות על שמו נמצאים בתל אביב ובבאר שבע.

מסופר עליו כי בצעירותו למד את השפה הלטינית, ולאחר שעמד על דעתו, צם 40 יום ולילה בתקווה לשכוח אותה. ביצירתו "תפתה ערוך" שילב רעיונות של דנטה אליגיירי, ביצירתו זו, המחולקת לשני חלקים, מונולוג של החוטא ומונולוג של המשחית, זכתה להערכה רבה באיטליה ומחוצה לה, והשפיעה, בין השאר, על רמח"ל שנשא את נכדת הרמ"ז.

הרמ"ז העמיד תלמידים רבים, הבולטים והידועים שבהם היו:
 ממשיכו בראשות בית-מדרשו, רבי בנימין הכהן ויטאלי מרג'יו.
 רבי אברהם רוויגו.
 רבי דוד פינצי
 רבי יהודה בריאל
 רבי ישעיהו באסאן
 רבי אביעד שר שלום באזילה

חיבוריו ופיוטיו שהודפסו ובכתב יד
הרמ"ז כתב חיבורים רבים בנגלה ובנסתר, ואף הגהות על ספרים שונים, חלקם זכו למהדורות רבות הודפסו בעיקר באיטליה וחלקם עדיין בכתב יד ולא נדפס. הוא נהג לעטר את הספרים שהגיה בשירים ובפיוט פרי עטו. הרמ"ז היה מומחה ללשון וערך והגיה חיבורים של מחברים אחרים בעיקר בחלקים המבארים מילים זרות. כמו כן העתיק כוונות וחיבורי מקובלים קודמים.
רוב ספריו הודפסו מחדש בתוספת הערות והשוואה לכתבי יד על ידי מכון "קול בטחה" שבמושב בטחה בנגב בהגהת "זקן המקובלים בנגב והדרום" הרב יצחק נחום (בן שרה נחום וב"ר שלמה נחום) מתפרח תלמיד ישיבת תפרח וממייסדי ישיבת תושיה תפרח בכפר מיימון המשמר מנהגי יהדות תימן ומחכמי הקבלה בחברת אהבת שלום ירושלים.

להלן רשימה מחיבוריו, שבדפוס ושבכתב יד, לפי נושאים:

תנ"ך, משנה, תלמוד, והלכה
 קול הרמ"ז, פירוש על המשניות, אמשטרדם הולנד 1718 תע"ט.
 קול הרמ"ז חלק א זרעים מועד א'. בהוצאת מכון קול בטחה 1999 תשנ"ט.
 קול הרמ"ז חלק ב מועד ב' נשים. בהוצאת מכון קול בטחה 1999 תשנ"ט.
 קול הרמ"ז חלק ג נזיקין קדשים טהרות. בהוצאת מכון קול בטחה 1999 תשנ"ט.
 קול הרמ"ז, על דיני כתיבת סת"ם על פי הקבלה.
 שו"ת הרמ"ז, מהדורה ראשונה ונציה תקכ"א 1761 תקכ"א.
 שו"ת הרמ"ז - שודא דדייני. בהוצאת מכון קול בטחה 1993 תשנ"ג.
 שודא דדייני, תקנות לקהילת מנטובה, יחד עם רבני העיר האחרים, מנטובה, 1678 תל"ח.
 תיקון סופרים, כתיבת ספר תורה על דרך הקבלה, נדפס לראשונה על ידי הר"י צבע בספרו שערי בינה ח"ב, שאלוניקי 1813 תקע"ג. בשנת 1890 תר"ן נדפס בשלימות בברדיטשוב עם פירוש מהרב רבי יעקב קופיל קופלה ליפשיץ.
 שבולת של לקט, על התנ"ך, בהוצאת מכון קול בטחה 2020 תש"פ בהגהת הרב אפי אפרים נחום (יליד תפרח 1972 בן הרב יצחק נחום מנהל מכון קול בטחה).
 פירוש על הירושלמי, כתב יד.
 הגהות הרמ"ז על המשניות, חלק מהם פורסמו על ידי הקובץ הדו חודשי בית אהרן וישראל של חסידות קרלין סטולין בשנת 2004 תשס"ד.
 תפילה, כוונות, פיוטים, תקונים, בקשות וקינות

את סדרי התיקונים הכין הרמ"ז לדפוס על פי מה ששמע מרבו המקובל בנימין הלוי ובהוספות משלו.
 בית תפלה ודברי הימים, סדר תפילות ע"פ האר"י.
 אלף אלפין, בקשה, נדפס בסוף הספר אגרות רמ"ז.
 סדר תיקון חצות, בתוך קיצור חובת הלבבות לרבינו בחיי, וינציה 1654 תט"ו.
 סדר תפלת הדרך על דרך הקבלה, כתב יד.
 סדר פסח, כתב יד
 סדר קריאה ותיקון לליל שבועות, וינציה 1700 ת"ס.
 מחזור כמנהג בני רומא, עם פירוש מלות זרות מהרמ"ז, וינציה 1655 תט"ז.
 סדר משמרת החודש, תקונים ותפילות למתענים בערב ראש-חודש, וינציה 1660 תכ"א.
 תקון שובבים, סדר הסליחות והתחנונים לימי השובבי"ם, מנטובה 1674 תל"ד.
 תקון הקריאה לליל הושענא רבא, בסוף הספר הן קול חדש, אמשטרדם 1712 תע"ב.
 כוונות המילה וברכות בסדר קצר, חלקו נדפס בתוך ספר סוד ה', על ידי ר' דוד בן אריה ליב לידא, מנטובה 1742 תק"ג.
 לוחות אבן, קינות וכתובות על מצבות, בכתב יד.
 ספר כוונות, העתיקה מר' יעקב צמח, בכתב יד.
 ביאור הסודות, סדר עמידת הספירות, סוד השופר, סוד התפילין, בכתבי יד.
 תפתה ערוך. מחזות, בהוצאת מכון קול בטחה 2019 תשע"ט.

קבלה
 יודעי בינה, "ביאור מילות זרות וקצת עניינים זרים הנמצאים בספר הזהר. פירוש המילות כפי קבלת האר"י" (על זוהר בראשית עד דף קמז, ב) חלקו הראשון ליקט הרב יוסף חמיץ, הרמ"ז השלים והגיה. נדפס לראשונה וינציה איטליה 1658 תי"ח.
 פירוש ארוך על ספר הזוהר, שלשה חלקים: א. מקדש ה', על בריאת העולמות. ב. קדש הלולים, פרקי שירה בפסוקי דזמרא. ג. ילמד ענוים, על אידרות הרשב"י הנקראות ביום ההילולא שלו כמנהג ישראל סבא. מקדש ה' מקצתו נדפס על ידי רבי שלום בוזגלו ממקובלי יהדות צפון אפריקה בספרו מקדש מלך הודפס אמשטרדם 1750 תק"י. וישנו בכתבי יד רבים.
 פירוש על תיקוני הזוהר, ליוורנו איטליה 1793-1794 תקנ"ד.
 יודעי בינה, פירוש נוסף על זוהר בראשית עד פרשת ויצא. נדפסו ב-2010 תש"ע.
 אם לבינה, גימטריאות ורמזים; ביאור קצר למושגי יסוד בספרי קבלה, בתוך שערי בינה (לר' יצחק בן יהודה צבע) ח"ב, שאלוניקי 1813 תקע"ג. (ייתכן והוא חלק מחיבורו ערכי הכינויים).
 ערכי הכינויים, ביאור למושגי יסוד בקבלה.
 אגרות הרמ"ז, רובו אגרות בקבלה לתלמידו רבי בנימין הכהן ויטאלי המכונה "הרב"כ", מהדורה ראשונה ליבורנו 1780 מהדורה עם אגרות חדשות מכתב יד - 1998 תשנ"ח.
 ספר שורשי השמות, שמות הקודש וכחותיהם ומוצאם מפסוקי התנ"ך תורה ונ"ך מסודרים על סדר אלפא ביתא, עם הגהות מהרב אברהם אלנקאר, ירושלים 1995 תשנ"ה.
 רמ"ז הרומ"ז, שמות קודש.
 רמ"ז הרומ"ז. א. רמ"ז הרומ"ז [דרשות וחידושים]. ב. אם לבינה. ג. רמ"ז הרומ"ז עם הוספות והגהות מהגאון הקדוש רבי אליהו סלימאן מני זצוק"ל מחכמי עיראק בגדאד ועלה לישראל וכיהן רב ראשי לחברון וקריית ארבע ובהוצאה כספית לאור מאת "הרב נחום יצחק-מכון להוצאת ספרים" (החתום בשם הספרותי; הנ"י מכל"ס) על ידי מכון קול בטחה 2008 תשס"ח.
 ליקוטים חדשים, אוסף דרושים בקבלת האריז"ל שהובאו לבית מדרשו של הרמ"ז על ידי המקובל רבי נתן שפירא מחבר ספר "טוב הארץ".
 הגהות על ספר הזהר וספרי קבלה, על ספרא דצניעותא, ספריהם של ר' חיים ויטל, ר' יעקב צמח ועוד. חלקם נדפסו וחלקם עדיין בכתב יד.
 דרשות, בתוך, ר' יצחק בן יעקב הלוי, באר מים חיים, שאלוניקי 1786 תקמ"ו; דרושי הסבא מסודות הגלגולים, ליקוטי אורות חדשים ודרושים על פי קבלת האר"י - בכתב יד.
 הכונות [ישן] להרח"ו עם הגהות הרמ"ז. בהוצאת מכון קול בטחה 2013 תשע"ג.
 הרמ"ז על ספר עץ חיים. בהוצאת מכון קול בטחה 2012 תשע"ב.
 יודעי בינה. בהוצאת מכון קול בטחה 2010 תש"ע.
 ליקוטי מספרי הרמ"ז על ספר הכונות. בהוצאת מכון קול בטחה 2014 תשע"ד.
 סידור הרמ"ז. בהוצאת מכון קול בטחה 2016 תשע"ו.
 ספר הכוונות מאורות נתן. בהוצאת מכון קול בטחה 2019 תשע"ט.
 פירוש הרמ"ז לזוהר הוצאת מכון קול בטחה
 הקדמת ספר הזוהר מכת"י. 2001 תשס"א.

פרקי שירה ומחזות
 הן קול חדש, שירה למועדים, אמשטרדם 1711 תע"ב.
 יסוד עולם, דרמה וקומדיה ספרותית, אלטונה 1874 תרל"ד.
 תפתה ערוך, מחזה מוסרי על הגיהנום ויין גן עדן המשומר, מהדורה ראשונה בעילום שמו, עם ביאור של רבי אביעד שר שלום באזילה, ונציה 1715 תע"ה.
 חידות ומליצות, מליצות יושר, בכתבי יד רבים.
 פיוט אור הגנוז בלובן המחשוף, הכלול בשירת הבקשות וזמירות ופיוטים לשבת לליל שבת קודש ויום שבת ויום טוב של עדות רבות.
 שירים ופיוטים נוספים של הרמ"ז נדפסו גם בספרים של אחרים.

לקריאה נוספת
מאיר בניהו, דור אחד בארץ, ירושלים תשמ"ח
 אבא אפלבוים, משה זכות: חייו, ספריו, שיטתו הקבלית, תלמידיו, פיוטיו, ופעולותיו הציבורית, לבוב תרפ"ו (1926) (גרסה חופשית של הספר).
 פעמים גיליון 96 (קיץ תשס"ג), גיליון שהוקדש לרבי משה זכות. (מאמרי הגיליון, באתר יד בן צבי)
 יעקב לאטס, ארכיון של אבן, מקור ראשון, 28 נובמבר 2008.
 ר' משה זכות - תפתה ערוך בתוספת מילים אחדות על 'תפתה ערוך' (מאת דבורה ברגמן), בתוך: דחק - כתב עת לספרות טובה, כרך ב'
 דבורה ברגמן, אשא את לבבי – שירים מאת ר' משה זכות, הוצאת יד יצחק בן־צבי, 2009.
 אליעזר באומגרטן ואורי ספראי, 'לדרכי ההתגבשות של ספר ערכי הכינויים: בין נתן שפירא למשה זכות', עלי ספר לב-לג (תשפד) 241-223
 אליעזר באומגרטן, יובל הררי ואורי ספראי, 'אלפא ביתא של השמות לר' משה זכות: לקסיקליות וקבלה מעשית', דעת 90 (2021) עמ' 426-397
Eliezer Baumgarten & Uri Safrai. “Rabbi Moshe Zacuto and the Kabbalistic Circle of Amsterdam”, Studia Rosenthaliana, Journal of the History, Culture and Heritage of the Jews in the Netherlands, 46 (2021), 50-29

 קישורים חיצוניים 

 "פעמים" 96, אוסף מאמרים על הרמ"ז, סקירה כללית של המאמרים.



 גבריאל יצחק רוונה, המחזה תפתה ערוך לרבי משה זכות בעיני הדורות



הערות שוליים

קטגוריה:רבנים איטלקים
קטגוריה:מקובלי איטליה
קטגוריה:פרשני המשנה
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:פרשני ספר הזוהר
קטגוריה:מנטובה: רבנים
קטגוריה:ונציה: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת: ראשוני האחרונים
קטגוריה:משוררים יהודים איטלקים
קטגוריה:משוררים יהודים פורטוגזים
קטגוריה:מחברי ספרי קבלה
קטגוריה:ילידי 1625
קטגוריה:נפטרים ב-1697