הונאת פונזי

הונאת פּוֹנזי (באנגלית: Ponzi Scam) היא סוג של הונאת ממון שבה מובטח למשקיעים החזר השקעה גבוה במיוחד תוך פרק זמן קצר, כאשר הרווחים-כביכול המוצגים להם הם בעצם רק "על הנייר". החזרי ההשקעה, אם יש כאלה, משולמים מכספם של משקיעים אחרים - מקורם בקרן ההשקעה, ולא מתוך רווחים עליה כמובטח; במקביל, הנוכל יוזם-ההונאה נהנה מכסף זמין, זאת - עד שההונאה נחשפת, והמשקיעים מגלים כי לא יקבלו שום כספים, שלכאורה היו בחשבונם.

הונאה זו נקראה על שם צ'ארלס פונזי, איטלקי שהיגר לארצות הברית בתחילת המאה ה-20 והיה הראשון שהרוויח באמצעותה סכומי כסף גדולים, עד שנתפס.

 דוגמה להונאת פונזי 
יוזם-ההונאה מפרסם מודעה על השקעה בעלת סיכוי להחזר גבוה בפרק זמן קצר, לדוגמה: רווח של 25% תוך פרק זמן של 30 יום. כדי לגרום למשקיעים להפקיד את כספם בידיו הוא טוען שמדובר בהשקעות שונות, כגון במטבע חוץ, בקרנות גידור, בהשקעות בחו"ל או בהשקעות אחרות המוכרות כחוקיות. בפועל, כספים שמתקבלים ממשקיע אחד משמשים לתשלום הבטחות ההחזר למשקיעים קודמים, ולמעשה לא מתבצעת שום השקעה באפיקי ההשקעה שהובטחו בתחילה, מהם צפויים היו לנבוע רווחים שהובטחו למשקיעים.

מספר תרחישים עשויים להוביל לחשיפת ההונאה, כגון:
 יוזם ההונאה נוטל את כספי המשקיעים, בורח ונעלם.
 ההונאה הופכת לגדולה מדי, ויוזם ההונאה מתקשה להחזיר למשקיעים הוותיקים כסף שהובטח להם, בגלל צמצום כמות הכספים המגיעים ממשקיעים חדשים.
 מספר רב של משקיעים דורשים את כספם בו-זמנית, למשל בעיתות משבר כלכלי, ואז ליוזם ההונאה אין כל יכולת להחזיר כספים.
 רשויות החוק עוצרות את יוזם ההונאה.

 הונאות פונזי ידועות 
פרשת סטביסקי

בסוף 1933 התגלתה בצרפת הונאת פונזי גדולה (מאתיים מיליון פרנקים צרפתים) בשם פרשת סטביסקי, אשר גרמה למשבר כלכלי ופוליטי ב-1934 שאיים על יציבות הרפובליקה הצרפתית השלישית.

פרשת מיידוף

הונאת הפונזי הגדולה מעולם נחשפה באמריקה בדצמבר 2008, עם מעצרו של ברנרד מיידוף, לשעבר יו"ר נאסד"ק. לאחר שלושה חודשי מעצר הודה מיידוף בביצוע הונאת פונזי בתחום ההשקעות בהיקף של כ-50 מיליארד דולר. במשפט שנערך הוא נדון למאה וחמישים שנות מאסר. סכום ההפסדים המוערך "על הנייר" של קורבנות הונאת מיידוף עומד על סך של 64.8 מיליארד דולר, כשההפסדים הממשיים מוערכים בכ-18 מיליארד דולר. רשימת קורבנותיו כוללת, בנוסף לאלפי משקיעים פרטיים, גם רבים מבני משפחתו המורחבת, קרנות גידור, ארגוני סעד, קרנות למתן מלגות ללימודים אקדמיים ועוד. להונאת מיידוף היו השלכות גם על מוסדות ציבור רבים בישראל (בתי חולים, אוניברסיטאות, מכוני מחקר וכו').

פרשת סטנפורד

הונאת פונזי אחרת, נחשפה ב-2009 ביוסטון, טקסס. המיליארדר סיר אלן סטנפורד, ביצע הונאת פונזי בהיקף של קרוב ל-8 מיליארד דולר. יוזמי ההונאה והאשמים העיקריים לפי הרשות האמריקאית לניירות ערך היו אלן סטנפורד וג'יימס מ. דייוויס. ההונאה בוצעה בפועל על ידי כמאה חברות שבבעלות סטנפורד, כולל Stanford International Bank Ltd. לורה פנדרג'סט-הולט, סמנכ"לית השקעות בקבוצת סטנפורד הייתה אישיות מרכזית בתוכנית ההונאה, הן בביצוע פעולות ישירות והן בהכשרת עובדי הקבוצה לביצוע פעולות ההונאה. הבנק שבבעלות סטנפורד החזיק כשמונה מיליארד דולרים ב"חשבונות פיקדון" כוזבים. חשבונות אלה הבטיחו שיעור תשואה גבוה מהשקעות באפיקים סולידיים בבנקים שונים. הבנק טען כי מדיניות ההשקעה המיוחדת שלו הצליחה להשיג שיעורי תשואה דו ספרתיים ב-15 השנים האחרונות, כולל תשואה שלילית של 1.3% בלבד במשבר הכלכלי של 2008, כשמדדים כמו הדאו ג'ונס וה-S&P 500 איבדו כארבעים אחוזים. למעשה, הכסף ברובו לא הושקע אלא זרם לכיסו הפרטי של המיליארדר הטקסני. היו סכומים שהושקעו באפיקים מסוכנים, כמו נדל"ן במרכז אמריקה (אנטיגואה), בניגוד להצהרות הבנק כי הוא משקיע רק באפיקים בטוחים ונזילים (תיק ני"ע גלובאלי, כהגדרתו). הרשות האמריקאית לני"ע האשימה את סטנפורד בעבירות פדרליות שונות. משפטו החל בספטמבר 2011, במרץ 2012 הוא הורשע בביצוע ההונאה וב-14 ביוני 2012 נגזר עליו עונש של 110 שנות מאסר.

פרשת רקס וונצ'רס גרופ

באוגוסט 2012 הודיעה הרשות לניירות ערך בארצות הברית על חשיפת הונאת פונזי בהיקף מוערך של כ-600 מיליון דולר, שלטענתה היא אחת ההונאות הפיננסיות הגדולות שנתגלו. ההונאה בוצעה על ידי חברת "רקס וונצ'רס גרופ" באמצעות אתרי אינטרנט של "זיק-ריוורדס" ו"זיקלר" ששימשו למכירות פומביות. מעריכים כי עשרות או מאות אלפי בני אדם נפגעו מהונאה זו ובהם כ-20,000 ישראלים. שיטת הפעולה הייתה גבייה של אלפי דולרים כדמי חבר לאתר שצפוי להניב לחבריו הכנסות קבועות. נכסי החברה, המוערכים בסכום של כ-225 מיליון דולר, הוקפאו בצו שיפוטי.

פרשת ערן מזרחי
ערן מזרחי, יועץ השקעות מסביון, הורשע באפריל 2013 בהונאת לקוחותיו בסכום של עשרות מיליוני שקלים, וביולי אותה שנה נגזרו עליו 12 שנות מאסר וקנסות כבדים. מזרחי קיבל בין 2007 ועד מעצרו במאי 2012 סכום של 57 מיליון ש"ח מ-101 משקיעים תוך שהוא משתמש בכספי המשקיעים להצגת מצג שווא של רווחים ולהנאתו האישית.

פרשת אמיר ברמלי וקרן קלע
אמיר ברמלי גייס באמצעות "קרן קלע" בין השנים 2009 ל-2015 מאות מיליוני שקלים מן הציבור. לאחר תחילת חקירת רשות ניירות ערך בתחילת 2015, "קרן קלע" נכנסה לקשיים תזרימיים ולהליכי פירוק במסגרתם הועלתה הטענה שמדובר בתרמית פירמידה או הונאת פונזי. בינואר 2016 הוצא צו פירוק קבוע לכלל קבוצת רוביקון ו"קרן קלע" וביוני 2016 הוגש נגד ברמלי כתב אישום בגין גנבה בידי מורשה, מרמה, זיוף והלבנת הון בסך של יותר מ־400 מיליוני שקלים, בו נטען שברמלי וחברותיו הבטיחו ללקוחות תשואה שנתית דו-ספרתית באחוזים, בעבור השקעתם באיגרות החוב של קרן קלע, אך משלא הושגה תשואה שכזו על ידי פעילות הקבוצה, ובפועל הפעילות של הקבוצה הייתה בכלל גירעונית, החל ברמלי לממן את ההחזרים למשקיעיו, בכספי הלוואות חדשות שנטל ממשקיעים חדשים. במילים אחרות, ברמלי ניהל לטענת המדינה הונאת פונזי, או "פירמידה" שעה שהוא הציג למשקיעים מצגים שקריים לכאורה על פעילות רווחית של הקבוצה. באוקטובר 2020 הורשע ברמלי בהונאת משקיעים בהיקף של 340 מיליון שקל בבית המשפט המחוזי בתל אביב.

ב-25 בפברואר 2021 בית המשפט גזר על ברמלי 10 שנות מאסר, לאחר שהורשע בגניבה של מעל 100 מיליון ש"ח.

פרשת מיכאל בן ארי וחברת EGFE
מיכאל (מייק) בן ארי (גרינפילד), גייס סכום הנאמד בין 300-600 מיליוני שקלים מכ-450 משקיעים. חלקם השקיעו אצלו כבר בשנת 2004. אחד מאפיקי ההשקעה העיקריים שהציע כביכול היה דרך הקרן האמריקאית "Blue River Partners" שמנהלת למעלה מטריליון דולר ומתמחה בהשקעה באג"ח מוניציפלי בארצות הברית, אך לאחר התפוצצות הפרשה ופניית משקיעים לבלו ריבר התברר כי EGFE ובן ארי הפסיקו להשקיע ב"בלו ריבר" לפני 2008. בתחילת שנת 2021 פתחה רשות ניירות ערך בחקירה כנגד בן ארי, ובחודש אפריל 2021 הוא נעצר בחשד להונאת משקיעים. לאחר ששוחרר בתנאים מגבילים, הוא נמלט בחודש מאי מהארץ באמצעות דרכון של חבר. לאחר כשנה, ב-24 ביוני 2022 נעצר בן ארי בבוסניה ונפתחו נגדו הליכי הסגרה לישראל. בדצמבר 2022 הורה שר המשפטים הבוסני על הסגרתו לישראל.

בן ארי עלה לישראל מארצות הברית בשנת 1981. הוא בוגר תואר ראשון בכלכלה ותואר שני במינהל עסקים, עבד בבנק לאומי ולאחר מכן ככלכלן בשופרסל.

בשנת 2024 אושר ביצוע חלוקה של חלק מהכסף (כ-50 מיליוני ש"ח) שאותר, נתפס ומומש על ידי הנאמן שמונה על ידי בית המשפט המחוזי בתל אביב לנכסיו של מייק בן ארי ושל החברות שבאמצעותן פעל מייק בן ארי, עוה"ד ליאור דגן וצוותו, למאות רבות של נפגעי עבירה.

 ראו גם 

 שיווק רב-שכבתי

 תרמית פירמידה
 דרור גלר
 מרדכי זייץ
 אלי וינשטיין
 זאכרי הורביץ

קישורים חיצוניים

 הונאת פונזי באתר גלובס



הערות שוליים

קטגוריה:תרמיות
קטגוריה:פשעים כלכליים
קטגוריה:שיווק רשתי
קטגוריה:אפונימים